Šiaulių gidas

Teatro komedija „Neelinis pirmadienis“
2026-03-14 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių kultūros centro Didžioji koncertų salė (Aušros al. 31)
„Aktorių teatras“ kviečia į jaukią, intriguojančią ir nepamirštamą naujausią komediją „Neeilinis pirmadienis“.
Šis spektaklis atskleis, kaip paprastas pirmadienis gali virsti diena, kurią prisiminsite dar ilgai!
Ramų pirmadienio rytą kavinės savininkės – seserys Angelė ir Laima – sulaukia paslaptingo kliento vizito. Darbuotojams netrukus kyla įtarimas, kad tai mokesčių inspektorius. Ar tai tiesa? Bet kuriuo atveju, įprasta darbo diena virsta netikėčiausių įvykių grandine ir rami dienos rutina sugriūva akimirksniu.
Dar daugiau sumaišties įneša charizmatiškas darbuotojas – emigrantas iš Balkanų, kurio lietuvių kalba skamba taip pat juokingai, kaip ir jo sumanymai. Kiekvienas veikėjas ima siūlyti savo „genialų planą“, kaip išsisukti nuo galimo patikrinimo.
Ir kai atrodo, jog situacija pasiekė aklavietę, istorija staiga pasisuka netikėta detektyvine kryptimi.
„Neeilinis pirmadienis“ – linksma, šmaikšti ir intriguojanti komedija, kuri ne tik prajuokins, bet ir nustebins netikėtais siužeto vingiais.
Jeigu ieškote vakaro, kupino geros nuotaikos ir netikėtumų, bei norite patirti, kad net pirmadienis gali būti ypatingas – šis spektaklis skirtas būtent Jums!
Režisierius – Ričardas Vitkaitis
Pjesės autorius – Ramūnas Šimukauskas
Scenografija ir kostiumai – Eglė Krasnovė
Vaidina: Aušra Štukytė, Neringa Varnelytė arba Vitalija Mockevičiūtė, Andrius Bialobžeskis arba Ramūnas Šimukauskas, Julius Žalakevičius
N-16.
Renginio trukmė: ~1 val. 30 min.

Spektaklis „Vienuolio išpažintis“
2026-03-15 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
„Vienuolio išpažintis“ – tai spektaklis, kviečiantis žiūrovą į nepaprastą vidinę kelionę per žmogaus trapumą, vienatvę ir dvasinį atsinaujinimą. Spektaklis remiasi Sigito Benedikto Jurčio (brolio Benedikto) išpažintimi, kurioje atsiskleidžia paprastumo, nuolankumo ir meilės kasdienybė.
Spektaklio struktūra – tai kelionė per XV stočių sustojimus: nuo tylos, miesto gyvenimo įspūdžių ir nuogumo iki pasakų sodų, ugdymo, vienatvės, sugrįžimo, brandos ir šviesos stotys. Kiekviena stotis veikia tarsi meditacija, kviečianti sustoti, įsiklausyti ir patirti žmogaus vidinį pasaulį be kaukių, be vaidmenų, tik su tikruoju „aš“.
Tai pasakojimas apie drąsą būti savimi, gebėjimą mylėti ir priimti kitą, apie trapumą, kuris tampa jėga, ir apie vienatvę, kuri virsta vieta kitam. Spektaklis, remdamasis Matsuo Bashō haiku tradicija, įveda žiūrovą į tylos, gamtos ir gyvenimo ritmus, kur kiekviena scena – tai šviesos, šilumos ir atjautos kupina meditacija.
„Vienuolio išpažintis“ – ne vien istorija, ne vien malda. Tai kvietimas stabtelėti, pažvelgti į savo gyvenimą, išgirsti tylą ir širdimi pajusti, kad kiekviena žaizda, kiekviena klaida ir kiekviena išgyventa akimirka gali tapti šviesa.
Scenoje susitinka įvairių menų raiška: aktoriai, muzikantai ir baleto artistai, kurie kartu kuria vizualinę ir vidinę kelionę.
Spektaklyje veikia Sigitas Benediktas Jurčys, Klaipėdos dramos teatro aktorius Edvardas Brazys, Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro solistė Beata Ignatavičiūtė, baleto artistai Mykhailo Mordasov, Iryna Suslo, Roman Semenenko, Oleksandra Borodina, grimo dailininkė Rima Balsienė.
Kūrinio muziką sukūrė ir gyvai scenoje atlieka jaunosios kartos perspektyvus kompozitorius klaipėdietis Jonas Raudonius, o režisūrinę viziją įgyvendino Tomas Jašinskas ir Taurūnas Baužas.
Scenografija ir kostiumai – Artūras Šimonis

Spektaklis „Nebylys“
2026-03-20 18:30 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Režisierius-statytojas, inscenizacijos autorius – Jonas Vaitkus
Režisierius – Tomas Jašinskas
Scenografas – Gintaras Makarevičius
Kostiumų dailininkė – Sandra Straukaitė
Kompozitorius – Algirdas Martinaitis
Scenos judesys – Lina Šimkienė

Juozas Tumas-Vaižgantas (1869–1933) – dvasininkas, prozininkas, publicistas, literatūros istorikas, kritikas. Lietuvių literatūros klasiko kūriniai įrašyti į privalomą mokyklų programą, siužetai ne kartą realizuoti scenoje ir ekrane, filosofai ir literatai juose nesiliauja ieškoję lietuviško mentaliteto gelmių.

Apysaka „Nebylys“ (1930) paties autoriaus vadinta romanu, rašyta gyvenimo pabaigoje, priskiriama prie „tamsiųjų“ Vaižganto kūrinių. Net meilė ir motinai, ir moteriai eina su satanizmu, kol archajiško kaimo idilė per „velykinę nuodėmę“ sudraskoma velniškų aistrų. Istorija – labai gyvenimiška, tačiau sprendžiamos problemos (meilės, nuodėmės, pasirinkimo ir būties) tolygios didžiosios literatūros šedevrams. Tad ir spektaklyje nereikėtų tikėtis banalaus meilės trikampio, kūrybinės grupės sprendimai žiūrovui tikrai nežada kaimietiško buitiškumo. Pats maestro Jonas Vaitkus spektaklį vadina dviejų dalių impresija pagal Juozą Tumą-Vaižgantą.

Jonas Vaitkus – teatro ir kino režisierius, teatro pedagogas, Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos bei triskart „Auksinio scenos kryžiaus“ laureatas. Vienas žymiausių lietuvių režisierių Jonas Vaitkus debiutavo Šiaulių valstybiniame dramos teatre su Zorairo Chalapiano „Lopšine“ (1974), o lygiai po keturių dešimtmečių į Šiaulius grįžo su Juozo Tumo-Vaižganto „Nebyliu“.

Režisierius Jonas Vaitkus Šiaulių dramos teatro scenoje pakelia uždangą „patinų tragedijos, kuri Puzionis visai netikėtai sujaudino ir jų vardą plačiai išgarsino“ (Juozas Tumas-Vaižgantas).
2014 m. sausio 25 d., vasario 01 d.

APDOVANOJIMAI

2013 m. nominuotas scenografas Gintaras Makarevičius Kultūros ministerijos premijai ir atminimo ženklui „Auksinis scenos kryžius″ (scenografijos ir kostiumų nominacija) už scenografiją spektakliams „Biografija: vaidinimas“ (Nacionalinis Kauno dramos teatras) ir „Nebylys“ (Valstybinis Šiaulių dramos teatras).
2013 m. nominuotas spektaklis „Nebylys” (režisierius-statytojas Jonas Vaitkus, režisierius Tomas Jašinskas) Kultūros ministerijos premijai ir atminimo ženklui „Auksinis scenos kryžius″ (Nacionalinės dramaturgijos (lietuvių autoriaus kūrinio pastatymas) nominacija)
2014 m. V-ajame Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje (Varėna) Valstybinio Šiaulių dramos teatro Jono Vaitkaus režisuotas spektaklis „Nebylys“ pagal Juozą Tumą-Vaižgantą laimėjo net keturis prizus:
– Režisierės Dalios Tamulevičiūtės giminių prizas.
– Už įtaigiausią personažą be žodžių apdovanotas Šiaulių dramos teatro bendradarbis Karolis Mileška už Velnio vaidmenį spektaklyje „Nebylys“.
– Už geriausią scenografiją prizas taip pat skirtas „Nebylio“ dailininkui Gintarui Makarevičiui.
– Žiūrovų spektaklio prizas atiteko irgi Valstybinio Šiaulių dramos teatro spektakliui „Nebylys“.

2014 m. Šiaulių miesto savivaldybės geriausios 2013 metų aktorės vardas ir premija Danguolei Petraitytei už Dėdienės vaidmenį spektaklyje „Nebylys“ pagal to paties pavadinimo J. Tumo-Vaižganto kūrinį (rež. J. Vaitkus).
2014 m. įteikta Gintaro Radavičiaus įmonės „Gintra” premija aktorei Virginijai Jakštaitei už Kazio motinos vaidmenį spektaklyje „Nebylys” pagal to paties pavadinimo J. Tumo-Vaižganto kūrinį (rež. J. Vaitkus).
2014 m. įteikta moterų klubo „Šiaulietė“ premija aktoriui Vladui Baranauskui už 2013 metų Pasakotojo ir Kunigo vaidmenis spektaklyje „Nebylys“ pagal to paties pavadinimo J. Tumo-Vaižganto kūrinį (rež. J. Vaitkus).
2014 m. 36–ojo festivalio „Lietuvos teatrų pavasaris” (Kaunas) geriausias festivalio spektaklis „Nebylys“, rež. Jonas Vaitkus (publikos laureatas)
2014 m. 36–ajame festivalyje „Lietuvos teatrų pavasaris” (Kaunas) už spektaklio scenografiją apdovanotas (publikos laureatas) spektaklio „Nebylys“ dailininkas Gintaras Makarevičius.
2015 m. dailininko, skulptoriaus, grafiko Martyno Gaubo dovana už kūrybinį sugrįžimą į Valstybinio Šiaulių dramos teatro sceną (nors ir po keturių dešimtmečių, bet laukti vertėjo!) režisieriui Jonui Vaitkui (spektaklis „Nebylys”).
2015 m. 31-ojo profesionalių teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams” (Rokiškis) specialus festivalio žiuri prizas (500 eurų) – Šiaulių dramos teatrui už spektaklį „Nebylys“ pagal Juozą Tumą-Vaižgantą (režisierius statytojas, inscenizacijos autorius – J. Vaitkus, režisierius – Tomas Jašinskas).

NOMINACIJOS

2015 m. spektaklio „Nebylys” pagal to paties pavadinimo J. Tumo-Vaižganto kūrinį „Auksinių scenos kryžių 2014” nominacijos:
– Režisierius – Jonas Vaitkus kartu su Tomu Jašinsku.
– Scenografija ir kostiumai – scenografas Gintaras Makarevičius.
– Aktorė (nepagrindinis vaidmuo) – Danguolė Petraitytė už Dėdienės vaidmenį.
– Nacionalinė dramaturgija/lietuvių autoriaus kūrinio pastatymas – spektaklis „Nebylys“ pagal Juozą Tumą-Vaižgantą.
2014 m. V-ajame Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje (Varėna) dar penkiose nominacijose Valstybinio Šiaulių dramos teatro Jono Vaitkaus režisuotas spektaklis „Nebylys“ pagal Juozą Tumą-Vaižgantą pateko į nominantų trejetuką:
– kaip pretendentas į Geriausią spektaklį.
– režisierius-statytojas ir inscenizacijos autorius Jonas Vaitkus kaip pretendentas į Geriausią spektaklio režisierių.
– Už geriausią spektaklio muziką buvo nominuotas kompozitorius Algirdas Martinaitis.
– Valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Aidas Matutis už Jono vaidmenį „Nebylyje“ buvo nominuotas Geriausio jaunojo aktoriaus kategorijoje.
– Juozas Bindokas buvo nominuotas kaip Geriausias antraplanis aktorius.

Spektaklis „Pabandom dar kartą“ (Skerdynių Dievas)
2026-03-21 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierius – Arvydas Lebeliūnas
Dailininkas-scenografas – Artūras Šimonis
Kostiumų dailininkė – Julija
Spektaklyje naudojama Jono Sakalausko muzika
Iš prancūzų kalbos vertė Akvilė Melkūnaitė
VAIDINA:
Mišelis Ujė – Sigitas Jakubauskas
Veronika Ujė – Inga Norkutė, Danguolė Petraitytė
Anetė Rej – Monika Šaltytė
Alenas Rejis – Aurimas Žvinys, Dalius Jančiauskas
Garsios prancūzų dramaturgės Yasmina Reza pjesė „Skerdynių dievas“- pasaulinis hitas, atnešęs autorei daugybę prestižinių apdovanojimų. 2006 m. parašyta pjesė žaibišku greičiu išpopuliarėjo šiapus ir anapus Atlanto, o neseniai sulaukė inscenizacijos kino ekranuose (režisierius – R.Polianskis).
“Skerdynių dievas” – šmaikšti, subtilaus humoro prisodrinta komedija, vaizduojanti gana buitišką ir daugeliui mūsų lengvai atpažįstamą situaciją. Vieną popietę susitinka dvi inteligentiškos poros aptarti tarp jų vaikų kilusias muštynes, kurių metu vienam berniukui buvo išmuštas dantis. Pradžioje mandagus ir civilizuotas bendravimas pamažu įgauna vis aštresnį toną. Įpusėjus susitikimui, kava pakeičiama romu ir tuomet iškyla po išoriniu porų blizgesiu ir padorumu slepiama neapykanta ir net agresija. Autorė situaciją perteikia neslėpdama lengvos ironijos, tačiau nemoralizuodama. Nors iš pirmo žvilgsnio komedijos turinys atrodo gana paprastas ir net banalokas, tačiau iš tikrųjų jame slypi daugybė gilesnių klodų. Subtilus ir neprilygstamas Y. Reza humoras patenkina net išrankiausią publikos skonį. Jos kūryba dažnai apibūdinama kaip tragedijos ir komedijos sintezė, taip siekiant apibrėžti visiškai naują, šiuolaikinės visuomenės iššūkius atspindintį žanrą.
Taupūs dialogai ir juose atsiverianti potekstė palieka daug vietos aktorių improvizacijai. Tad šiame spektaklyje pirmu smuiku griežia aktorinė meistrystė ir įtaigumas.
Spektaklio trukmė – 2 val.

Komedija „Urvinis žmogus“
2026-03-28 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių kultūros centro Didžioji koncertų salė (Aušros al. 31)
Komedija „Urvinis žmogus” pirmą kartą pastatyta Brodvėjuje 1996 metais tapo ilgiausiai scenoje išbuvusiu monospektakliu per visą Brodvėjaus istoriją. Nuo to laiko, milžiniško populiarumo susilaukęs kūrinys išplito visame pasaulyje ir buvo pristatytas daugiau nei 30-yje šalių. Lietuvoje spektaklis pirmą kartą parodytas 2005 metais. Skirtinguose mūsų šalies miestuose buvo parodyta virš 1000 kartų! Pagrindinį ir vienintelį personažą įkūnijo aktoriai Dainius Kazlauskas, Kostas Smoriginas, Darius Meškauskas, Vaidotas Martinaitis ir Giedrius Savickas.
Visiškai naujame spektaklio pastatyme „Urvinio žmogaus” vaidmenį atliks aktorius Paulius Valaskevičius, žiūrovams puikiai pažįstamas iš vaidmenų „Domino“ teatro spektakliuose „Vyrai pagal skelbimą“, „Kažkas čia ne taip“, televizijos projektuose „Dviračio žinios“, „Moterys meluoja geriau“, „Rimti reikalai“, „Monikai reikia meilės“, „Visi vyrai kiaulės“. Spektaklį režisuoja Dainius Kazlauskas, sukūręs žiūrovų pamiltas ir populiarias komedijas „Vyrai pagal skelbimą“, „Pianistai“, „Boeing Boeing“, „Psichai“ ar „Tobuli melagiai“.
Komedija „Urvinis žmogus” nagrinėja veikiausiai niekada iš mados neišeisiančią temą – vyrų ir moterų santykius bei jų dinamiką. Spektaklyje atsiskleidžia šmaikštūs lyčių skirtumai gyvenimiškose situacijose, kuriose save atpažins tiek vyrai, tiek moterys. Ar kada susimąstėte, kodėl vyrai negali atlikti kelių užduočių vienu metu, o moterys taip širsta dėl ir vėl aptaškyto vonios veidrodžio? Dvidešimtmetį Lietuvos scenoje pasitinkančioje komedijoje „Urvinis žmogus” nagrinėsime neišsemiamą temą – vyrus, moteris ir jų santykius. Bandysime suprasti lyčių skirtumus, panašumus ir juoksimės iš gyvenimiškų situacijų, kuriose atpažinsim save. Sužinosime, kad, nors pasaulis keičiasi, mes vis dar sprendžiame tuos pačius klausimus nuo „urvinio žmogaus” laikų.
„Spektaklio temos – laikui nepavaldžios, bent jau tol, kol egzistuoja vyras ir moteris, jų santykiai ir lyčių skirtumai. Kiekvienas „Urvinio žmogaus” pastatymas remiasi šių dienų aktualijomis, todėl spektaklis nuolat evoliucionuoja. Jei matėte spektaklį prieš penkerius ar dešimt metų, dabar išvysite visiškai kitokias situacijas”, – įsitikinęs režisierius Dainius Kazlauskas.
Spektaklis kuriamas bendradarbiaujant su Theater Mogul.
Renginio trukmė: ~1 val. 30 min.

PRAeis. Monospektaklis ir pokalbis su aktoriais
2026-03-28 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Tarptautinės teatro dienos proga Valstybinio Šiaulių dramos teatras kviečia į Justo Tertelio monospektaklį „PRAeis“, po kurio vyks pokalbis su spektaklio autoriumi ir VŠDT aktoriais.
Spektaklis yra renginių ciklo TEATRO KLUBAS dalis.
„PRAeis“ – tai monospektaklis visiems, mylintiems teatrą ir norintiems pažvelgti į jo užkulisius. Jeigu jums visada buvo smalsu, kaip aktoriai išmoksta tiek daug teksto, kaip aktoriai ne tik „įeina“, bet ir „išeina“ iš vaidmens, koks jausmas yra vaidinti „gerą“ spektaklį, – aktorius ir režisierius Justas Tertelis į šiuos klausimus atsakys atvirai ir su humoru. Spektaklis lengvai ir įtraukiančiai atskleidžia šiandieninio teatro kasdienybę, kviesdamas ne tik šypsotis, bet ir mąstyti.
Šis monospektaklis tęsia aktoriaus, dramaturgo ir režisieriaus Justo Tertelio pirmosios pjesės „PRA – vienaveiksmė monopjesė pradedančiam aktoriui” temą, tačiau šįkart į teatro ir visuomenės santykius žvelgiama nebe pradedančio, o patyrusio – vidutinio amžiaus – teatro kūrėjo akimis. Per gyvą dialogą su publika kvestionuojamos nusistovėjusios normos apie teatrą ir kultūrą, tyrinėjami kūrybos pasaulio paradoksai, o žiūrovai kviečiami savęs paklausti: kodėl mes šiandien vis dar einame į teatrą? Kokio teatro ir kultūros mums reikia?
Po spektaklio vyksiantis susitikimas su aktoriais pratęs šias temas – kartu su kūrėjais bus ieškoma atsakymų į klausimus apie teatro prasmę, aktoriaus profesiją ir šiuolaikinio teatro iššūkius.
TEATRO KLUBAS – VŠDT organizuojamas renginių ciklas, kviečiantis įvairiais rakursais tyrinėti šiuolaikinio teatro, kultūros ir visuomenės aktualijas. Kas mėnesį žiūrovams siūlomi spektakliai, pokalbiai, diskusijos ir viešos paskaitos, jungiančios meninę patirtį ir gyvą dialogą. Ciklas skirtas visiems smalsiems, atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti dabarties teatro ir kultūros procesus bei aktyviai juose dalyvauti.
Spektaklis tinka ir jaunesniems teatro mylėtojams, bet sukurtas žiūrovams nuo 33 m.

Režisierius, dramaturgas ir aktorius – Justas Tertelis
Kompozitorius – Nikolajus Polujanovas
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Laura Luišaitytė
Video – J. Tertelis

Komedija „Tik nesakyk žmonai“
2026-03-31 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Intriguojanti naujiena teatro megėjams! Merūnas Vitulskis ir Marius Repšys kraustosi į „garažiuką“– nauja komedija „Tik nesakyk žmonai“ jau netrukus pradės savo kelionę po Lietuvą.
Darelis ir Marčius susitinka Darelio garaže – tai jų pabėgimo vieta nuo šeimos ir kasdienybės. Palaikomi alaus ir tylos, vyrai pradeda simbolinę „techninę apžiūrą“: aptaria darbus, savo draugystę ir hobius. Marčius tradiciškai atsiveria apie problemas savo ir ilgametės draugės santykiuose. Darelis taip pat išgyvena emocinį atsiribojimą nuo šeimos, ką dar labiau paaštrina netikėta naujiena apie persikraustymą į Gdanską. Kol dar nevėlu, abu nusprendžia įgyvendinti ilgai brandintą svajonę – plaustu perplaukti Lietuvos upes. Ar jiems pavyks rasti balansą tarp šeimos, draugystės ir vyriškų svajonių žiūrovai teatro salese sužinos jau netrukus. Tai šilta, komiška, ir kartu melancholiška istorija apie vyrų draugystę, vidutinio amžiaus krizę ir laisvės troškimą.
„Garažiukas nuo senų senų laikų dažnam lietuviui buvo buities, priverstinių pareigų namuose užuovėja, lyg laisvės ir nepriklausomybės oazė, todėl mes, vyrai, tik ten tampame tikri, atviri iki pat kaulų smegenų, be jokių kaukių. Garažuose vyksta stebuklingi dalykai, dėl kurių vienas vyras kito niekada neteisia ir niekas ant nieko dėl nieko nepyksta. Rojus“, – pasakojo M. Repšys.
Režisierius Mantas Vaitiekūnas
Prodiusuoja Vabalo filmai
Šviesų dizainas Andrius Stasiulis
Scenografija Oles Makukhin

Durys atidaromos: 18.00 val.
Renginio trukmė: 1 val. 30 min.
Pertraukos: nėra
Vaikai įleidžiami nemokamai: ne
Amžiaus cenzas: N16
Nuolaidos: nėra

BADO MEISTRAS. Eimunto Nekrošiaus spektaklis
2026-04-08 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
„Bado meistras“– vienas paskutiniųjų, Franz‘o Kafkos apsakymų, apibendrinantis visą jo kūrybą, etines ir estetines nuostatas, požiūrį į gyvenimą. Tai pasakojimas apie Menininką, gebantį badauti neįtikėtinai ilgai ir sutraukiantį minias susižavėjusių žiūrovų. Deja, laikai ir publikos pomėgiai keičiasi ir nepralenkiamas Bado Meistras, kad ir pasiekęs savo meno viršūnę, miršta vienišas, visų užmirštas cirko užkulisiuose. Kaip ir visi žymiausio XX amžiaus austrų rašytojo kūriniai, „Bado Meistras“ yra labai asmeniškas, subjektyvus pasakojimas atskleidžiantis paties menininko paslaptingiausias pasąmonės gelmes.
Eimunto Nekrošiaus spektaklis – režisieriaus ir aktorių improvizacijų Kafkos apsakymo tema rezultatas. Režisierius itin reiklus savo darbui, kaip ir pats Kafka, sugebantis surasti, nepraleisti nė vienos prasmingos minties, frazės, žodžio, įtaigiai, atvirai, teatrinėmis priemonėmis panardina aktorius į pačią istorijos esmę ir leidžia žiūrovui net ne suprasti, bet visa siela pajusti ką išgyvena kūrėjas savo šlovės valandomis, kaip jis kovoja už savo idėją su jo nesuprantančiais žiūrovais ir jo kūryba manipuliuojančiu impresarijumi. Kaip ir apsakyme, Nekrošiaus spektaklyje nemaža autoironijos, subtilaus, intelektualaus humoro sukeliančio šypseną kiekvienam.
Pagrindinį Bado Meistro vaidmenį kuria Viktorija Kuodytė, vadinanti Nekrošiaus spektakliuose nuo 1994 metų (Laura – „Mažosios Tragedijos“, Irina – „Trys Seserys“, Ofelija – „Hamletas“ ir kt.). Jai talkina ir šmaikščiai menininko aplinkos personažus kuria Vaidas Vilius, Vygandas Vadeiša ir Genadijus Virkovskis.
Po premjerinių spektaklio parodymų spauda rašė:
Jei reikėtų išskirti vienintelį metų teatro įvykį, tai būtų Eimunto Nekrošiaus „Bado meistras“ pagal Franzo Kafkos novelę, rodomas „Meno forte“. Viskas pusbalsiu, bet smeigia giliai: turinys prislegia, o kūrėjų talentas pakylėja.
Jautiesi sutraiškytas, nes suvoki, kad žmogus, tikėjęs savo gyvenimo prasmingumu, yra „palaidotas kartu su savo šiaudais“. Bet esi ir laimingas, kad patyrei spektaklį.
Toks E.Nekrošiaus režisuoto, Viktorijos Kuodytės vaidinamo ironiško, o iš tiesų tragiško kūrinio poveikis.
V.Kuodytė, sakydama F.Kafkos novelės tekstą, suvaidina ir Bado meistro dramą, ir jo komizmą, jo stiprybę ir silpnumą, nes Bado meistro likimo dėlionei sarkazmo netaupė nei autorius, nei režisierius.
(Lietuvos rytas)
„Virtuoziška, bebaimė Viktorija Kuodytė nedaro nė vieno melagingo gesto. Jos kūne nėra sentimentų, jis – darbo instrumentas, jį purto, kaip kriaušę, jis krenta, kaip draperija, įsitempia, kaip styga. Tai darbinio arkliuko, balerinos ir gimnastės kūnas, kūnas-siela. Neigiamas badavimo procesas Nekrošiaus spektaklyje virsta himnu kūrybai, išgiedotu blyškiomis mirštančio herojaus lūpomis.“ (A.Kislova)

Režisierius – Eimuntas Nekrošius
Scenografas – Marius Nekrošius
Kostiumų dailininkė – Nadežda Gultiajeva
Vaidina:
Viktorija Kuodytė
Vygandas Vadeiša
Vaidas Vilius
Genadij Virkovskij

ŽIRKLĖS | DOMINO teatras | N14
2026-04-08 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Spektaklis „Žirklės“ – viena populiariausių teatro komedijų visame pasaulyje!
„Žirklės“ – vienintelis spektaklis Lietuvoje, kurio pabaiga priklauso tik nuo žiūrovų! Tai neįtikėtinai smagi ir įtraukianti kriminalinė komedija, kiekvieną kartą pasibaigianti vis kitaip…
Spektaklyje „Žirklės“ įvykdomas nusikaltimas. Veikėjams pateikiami įtarimai – kuris iš jų kaltas? Sprendžiate jūs! Pamatykite kriminalinę komediją, sužavėjusią milijonus visame pasaulyje. Tapkite detektyvinio nuotykio liudininkais!
Šis spektaklis įtraukia net ir tuos, kuriems teatras įprastai atrodo… nuobodus. „Žirklėse“ nuobodu nebūna! Nei režisierius, nei aktoriai nežino, kaip baigsis spektaklis, nes jo pabaigą nulemia žiūrovai. Tai vienintelis spektaklis, įtrauktas į Gineso rekordų knygą kaip ilgiausiai rodomas – jau daugiau nei 36 metus! Pažadame geras emocijas ir juoką iki ašarų!
Veiksmas vyksta kirpykloje, kur verda įprastas gyvenimas – naujos šukuosenos, apkalbos, intrigos. Tačiau staiga viskas apsiverčia aukštyn kojomis. Į saloną įsiveržęs policijos inspektorius praneša, kad viršutiniame bute ką tik nužudyta garsi pianistė. Nuo žinios priblokšti kirpyklos darbuotojai ir klientai tampa įtariamaisiais. Inspektorius kreipiasi pagalbos į… susirinkusią publiką. Padėkite jam išsiaiškinti, kas tikrasis žudikas!
REŽISIERIUS: Marčinas Slavinskis (Marcin Sławiński)
SCENOGRAFAS: Vojtekas Stefanekas (Wojciech Stefaniak)
VAIDINA
Daiva Markauskaitė (kirpėja) – Edita Užaitė
Romualdas Makovskis (prekiautojas senienomis) – Mindaugas Capas
Robertas Rudavičius (kirpėjas) – Eimutis Kvoščiauskas
Ponia Ališauskienė – Larisa Kalpokaitė
Inspektorius – Dovydas Stončius
Inspektoriaus padėjėjas – Dovydas Stončius, Deividas Breivė, Gytis Pintulis

Spektaklis TOBULA PORA
2026-04-10 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Scenografė Goda Palekaitė pelnė „Auksinį scenos kryžių“ (2018 m.) už scenografiją spektakliams „Tobula pora“ (THE PERFECT MATCH arba SU NAUJAIS METAIS, IONESCO!“) ir „Durys“ (Lietuvos Nacionalinis dramos teatras).
Aktorius Severinas Norgaila nominuotas „Auksiniam scenos kryžiui” (2018 m.) nepagrindinio vaidmens kategorijoje.

Meilė iki dantų skausmo, iki mėnulio ir atgal, iki paskutiniosios, kol mirtis juos išskirs.
Jis – suvedžiotojas, kažkada nuviliojęs ją nuo vyro ir ji to nepamiršta net praėjus keturiasdešimčiai metų. Ji – apie viską turi savo nepalaužiamą nuomonę, tai žavi ir varo iš proto.
Jie abu – beprotišku tempu bėgančiame pasaulyje, kuriame vyras yra moteris, o moteris yra vyras; kuriame fikcija yra į gyvenimą besiveržianti realybė.
Gyvenimiško absurdo komedija kiekvienam, mylėjusiam bent kartą gyvenime.

Premjera – 2018 m. spalio 21 d.

DĖMESIO. Spektaklio metu naudojamos blyksinčios šviesos ir garsi muzika.

Teatro komedija PORŲ TERAPIJA | N16
2026-04-10 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
„Porų terapija“ – tai vienos dalies psichologinė komedija apie santykius, kuriuose baigėsi kantrybė, bet dar liko sauja meilės.
Eglė (G. Glemžaitė) – tai jauna mama, desperatiškai bandanti išsaugoti šeimą. Pavargusi nuo krizių, nemigos ir nuolatinio vyro Marčiaus (J. Jankevičius) cinizmo, apgaule jį atsitempia į „netradicinę“ porų terapiją pas keistą, bet neįtikėtinai veiksmingą specialistą Algimantą (V. Kaniušonis).
Psichologas nevynioja žodžių į vatą, o vietoj ramių pokalbių imasi kiek netradicinių gydymo metodų. Algimantas provokuoja, manipuliuoja, traumuoja ir gydo vienu metu, tačiau visa tai tam, kad pora pagaliau prabiltų, pratrūktų ir galbūt… pagytų.
Spektaklyje juokas susitinka su skaudžia tiesa, o groteskiškos situacijos atskleidžia, kaip dažnai meilė slepiasi po pykčiu, ironija ir nuoskaudomis. Tai istorija apie du jaunus tėvus, kurie vis dar gali išgelbėti savo šeimą — jei tik išdrįs vienas kitą išgirsti. Komedijos kūrėjai žada, jog absurdiškų situacijų gausa kvies žiūrovus juoktis daug ir juoktis garsiai.
Scenarijaus autorius ir režisierius: Tadas Vidmantas.
Vaidina: Gelminė Glemžaitė, Justinas Jankevičius bei Vytautas Kaniušonis.
Prodiusuoja Vabalo filmai.

Spektaklis BYDERMANAS IR PADEGĖJAI
2026-04-11 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierius: Gildas Aleksa
Scenografija ir kostiumai: Kotryna K. Rupainytė
Kompozitorius: Jokūbas Tulaba
Apšvietimo dailininkas: Evaldas Šmitkinas
Vaidina: Arnoldas Jalianiauskas, Karolis Kasperavičius, Aistė Šeštokaitė, Džiugas Kunsmanas, Inga Norkutė / Lina Bocytė, Mindaugas Jurevičius, Rusnė Navickaitė
Jau kurį laiką miestą siaubia padegėjai. Apsimetę prekeiviais, jie patenka į namus, įsikuria palėpėje ir netrukus tuos namus padega. Tokia nevaldoma situacija mieste ypač siutina turtingą verslininką poną Bydermaną. Savo prabangių namų svetainėje rūkydamas cigarą ir gurkšnodamas raudoną vyną, jis garsiai piktinasi laikraštyje perskaitytu pranešimu apie dar vieną padegimą, kurio istorija panaši į ankstesnę kaip du vandens lašai: geraširdis prekeivis vėl įsikuria palėpėje ir sukelia gaisrą. Bydermanas niršta dėl tokio žmonių lengvabūdiškumo ir pareiškia, kad sugautus padegėjus „reikia iškart pakarti“. Kaip tik tą akimirką tarnaitė praneša, kad atvykęs prekeivis nekantrauja pasimatyti su ponu Bydermanu. Benamiu imtynininku pavarde Šmicas prisistatęs nepažįstamasis, gražbyliaudamas ir apeliuodamas į verslininko žmoniškumą, įtikina Bydermaną bent vienai nakčiai priglausti atvykėlį… Nuo to momento veiksmas įsisuka nevaldomai didėjančiu greičiu. Bydermanui ir jo žmonai Babetei net nespėjus susivokti, jų namuose įsikuria antrasis „svečias“, palėpė prisipildo benzino statinių, o atvykėliai net nebeslepia esantys padegėjai. Bet Bydermanas iki paskutinės akimirkos tai neigia ir nenori matyti to, kas iš tikrųjų jo namuose vyksta. Bydermano rankose degtukai… Ar jam pavyks lemiamu momentu sustabdyti tai, kas jo paties pagalba padaryta? Kokios priežastys verčia mus elgtis taip, kad tampame savo žlugimo bendrininkais?
Grasaus šveicarų dramaturgo, rašytojo Makso Frišo (Max Frisch) pjesė „Bydermanas ir padegėjai“ (1958) priskiriama absurdo pjesių kategorijai. Iki šiol aktualumo neprarandanti pjesė, prisidengusi komedijos formatu, pasakoja apie esminį konfliktą tarp saugumo ir laisvės, kelia teisingumo, inteligentijos atsakomybės problemas, kritikuoja visuomenės elgsenos modelius. Šis XX a. klasika tapęs kūrinys kviečia permąstyti, keik mažai reikšmės turi mūsų pastangos gyventi kokybišką gyvenimą, kai kiti nori, kad jo neturėtume. Pasak spektaklio režisieriaus Gildo Aleksos, dabartinio europiečio sąmonėje ši pjesė iššaukia esminį ir ilgai atidėliotą naratyvą, apimantį įsitikinimą, kad nelaimės atsitinka kitiems, kažkur kitur, kai tuo tarpu didžiausias kenkėjas yra čia pat „palėpėje” ar “už durų“. Šis nuolatinis kolektyviai patiriamas neigimas, būdingas Lietuvai ir Vakarų visuomenei, labai primena bydermaniškas pastangas meluoti pačiam sau ir neskirstyti visko tik į „juoda-balta“.
Bydermano vardas yra žaismingas vokiško žodžio “bieder” (vertingas, sąžiningas) ir “Mann” (žmogus) junginys. Bendresne prasme jis apibūdina patiklaus, lengvai manipuliuojamo eilinio žmogaus mąstysenos tipą, kai paviršutiniškos vertybės, prisirišimas prie patogaus gyvenimo nustelbia racionalų protą.
M. Frišo dramaturgiją galima apibūdinti kaip intelektualinės fantazijos teatrą, tad spektaklis statomas ant komiško ir žaismingo pagrindo, kuriame pinasi šiuolaikinio cirko, akrobatikos, fizinės komedijos (slapstick), absurdo ir magiškų triukų elementai.
Gildas Aleksa: „Šį spektaklį galima žiūrėti kaip komediją apie prie komfortiško gyvenimo patogumų pripratusį vidutinį žmogų, kuris nenori tikėti, jog jam gresia pavojus arba kaip dramatišką istoriją apie mūsų įgūdžių ką nors pakeisti savo likime trūkumą, arba kaip vis absurdėjančio gyvenimo proceso atspaudą, kaip krikščionišką moralitė apie atpildą už blogus darbus arba kaip esė apie tai, kiek daug savo laisvės (ne)norime atiduoti, kad būtume saugesni“.

Spektaklis „Anoniminiai šokiai“
2026-04-18 18:00 (Europe/Helsinki) | Valstybinis Šiaulių dramos teatras, Tilžės g. 155, Šiauliai, 76297, Lietuva
Prieblandoje skendintis kambarys. Įprastos kėdės, lakoniškos registratūros, o galbūt biuro interjero detalės, pakampėse išdėlioti muzikos instrumentai. Patalpos gilumoje – paslaptingos durys, pro kurias kartais prasiskverbia keisti, nežemiški garsai ir blanki, šaltoka šviesa. Kokia tai vieta? Gydymo įstaigos laukiamasis, religinės bendruomenės susibūrimų erdvė, o gal požeminė slėptuvė?

Pora šios įstaigos darbuotojų jau vietoje, tyliai atlieka savo kasdienes užduotis – registruoja atvykstančius, juos suskirsto ir palydi laukti. Čia renkasi žmonės, ieškantys kažko, o ko – jie patys tiksliai nežino. Galbūt pagalbos, gal išsigelbėjimo, o gal tiesiog trumpos užmaršties. Jie kantriai laukia savo eilės patekti ten, kur, atrodo, bus išspręsti visi jų rūpesčiai. Bet ar jiems tikrai įmanoma padėti?

„Anoniminiai šokiai“ – tarpdisciplininis darbas, teatrinėmis priemonėmis tyrinėjantis įvairias priklausomybės formas, desperatiškas dopamino paieškas ir nenuilstamą norą pabėgti nuo realybės. Kūrybinė grupė į šias temas pažvelgė plačiai, dalindamasi asmeninėmis patirtimis, klausdama, kas slypi už priklausomybių, ieškodama įvairių jų išraiškos formų.

Spektaklio pagrindas – improvizacijų metu atrasta veiksminė dramaturgija. Svarbų vaidmenį taip pat atlieka muzika, kurioje susipina šiuolaikinė elektronika ir baroko estetika. Visa tai padeda aktoriams išsilaisvinti iš tradicinio psichologinio teatro rėmų. Veikėjų monologai kuriami subtiliai supinant realias kūrėjų patirtis su išgalvotomis, tyčia nutrinama riba tarp to, kas išgyventa ir kas suvaidinta. Šios istorijos galėtų būti tikrais liudijimais, tačiau galėtų būti ir kruopščiai sumanyta fikcija. Kaip yra iš tikrųjų – niekas negali būti tikras.

Režisierius Darius Gumauskas
Dramaturgas Rimantas Ribačiauskas (dramaturgija sukurta bendradarbiaujant su kūrybine grupe)
Kompozitorius Vytautas Leistrumas
Choreografė Erika Vizbaraitė
Scenografė Renata Valčik
Videomenininkas Vytautas Narbutas
Šviesų dailininkas Vilius Vilutis
Garso režisierius Paulius Trijonis

Prodiuseriai: Valstybinis Šiaulių dramos teatras, „Operomanija“

Anonimai – Nomeda Bėčiūtė, Jūratė Budriūnaitė, Tautvydas Galkauskas, Monika Geštautaitė, Dalius Jančiauskas, Rusnė Navickaitė, Severinas Norgaila, Inga Norkutė, Vilija Paleckaitė, Juozas Žibūda; kontratenoras Vaidas Bartušas.

Režisierius Darius Gumauskas:
„Spektaklio idėja kilo paradoksaliame kontekste – vakarėlyje, kur skambėjo barokinis spinetu atliekamas kūrinys, o klausytojai, šiuolaikiniai žmonės, gyvai reagavo į senąją muziką. Netikėtas dviejų laikmečių – XXI amžiaus vakarėlio atmosferos ir barokinės muzikos – susidūrimas sukūrė įtaigų vaizdinį, leidžiantį trumpam atitrūkti nuo kasdienybės rūpesčių: skurdo, depresijos, nelaimingos meilės, finansinių ar moralinių krizių bei vis labiau juntamos karo grėsmės. „Anoniminiai šokiai“ – tai spektaklis apie laukimą blogiausio, tikintis, kad to galima išvengti arba apsimetant, kad nieko blogo nevyksta. Apie norą išlikti, pasikeisti, gal net patirti vidinį nušvitimą. Apie buvusio gyvenimo abstinenciją, atvedusią žmones į laukiamąjį, kuriame galbūt pavyks išsigelbėti. Galiausiai, apie suvokimą, kad gelbėtojas neprivalo ateiti iš šalies – kiekvienas atsakingas pats už save, bet vis dėlto visi esame tarp žmonių.“

Dramaturgas Rimantas Ribačiauskas:
„Šiame spektaklyje veikia gausus būrys talentingų Šiaulių dramos teatro aktorių. Bet ne tik jie, o ir spektaklio režisierius, choreografė, net kompozitorius yra įgiję aktorinį išsilavinimą. Tad nenuostabu, kad spektaklis labai aktorinis, gimęs iš aktoriaus žvilgsnio į pasaulį – grįsto nuojauta, neracionalaus, jusliško, gal net truputį mistiško. Įdomu atsidurti tokioje laikinoje gentyje, rasti joje sau vietą ir taip iš naujo susitikti su viena stipriausių savo priklausomybių, nuo kurios buvau šiek tiek nutolęs – priklausomybe nuo teatro, – įsitikinti, ar jis dar „veža“, ir patikrinti, kokio stiprumo bus pagirios.“

Kompozitorius Vytautas Leistrumas:
„Spektaklio muzikinis-garsinis turinys remiasi bendros kūrybos ir ansambliškumo principu. Gyvai kuriama muzika (naudojant spinetą, sintezatorių, būgnus bei kitus objektus) ir aktorinės improvizacijos kyla iš trupės narių tarpusavio įsiklausymo, pasitikėjimo ir spontaniško veikimo, atsisakant vertinti tiek save, tiek kitus. Akcentuojamas „muzikinis zen“ – kūryba per bendrystę ir intuiciją, o ne išankstinį planavimą. Scenoje juntama sąsaja su baroku, atsiskleidžianti spineto garsais ir tam laikmečiui būdingais improvizacijos bei ansambliškumo principais. Bendros kūrybos procesas atveria netikėtas individualias ir kolektyvines kūrybiškumo galimybes; siekiama žiūrovams perteikti autentišką, laisvą ir universalią buvimo kartu patirtį.“

Choreografė Erika Vizbaraitė:
„Spektaklio „Anoniminiai šokiai“ choreografija sukurta reaguojant į režisūrinius uždavinius bei scenines situacijas. Judesio raiška gimė per kūrybines improvizacijas, kurių metu buvo ieškoma dramaturgiją atliepiančio veiksmo, veikėjų kūniškų išraiškų, sustiprinančių vidines personažų būsenas. Spektaklyje judesys nėra vien forma, jis reiškiasi kaip pojūtis, reakcija, emocija, kylanti iš artistų kūno ir aplinkos santykio. Kūrinyje dominuoja organiškas veikėjų judėjimas, nuo minimalistinių judesio impulsų iki masinių fizinių struktūrų, kompozicijų. Vyrauja erdvę transformuojanti choreografija, o erdvė veikia pačius personažus. Judesys kūrinyje kyla ir kaip apgalvotas kūrybinis sprendimas, o kartais – kaip netikėtas, tačiau tikras impulsas.

Premjera: 2025 m. rugsėjo 26-27 d.

Lietuvių kalba su surtitrais anglų kalba

Pjesių skaitymai ir eskizai #4 | „Pranašas Jona“ (Kazys Saja)
2026-04-23 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Skaitymą režisuoja aktorius Arnoldas Jalianiauskas
Veikėjai:
Pasakotoja, Zedeka – Monika Geštautaitė
Pranašas Jona – Dalius Jančiauskas
Paschoras – Juozas Bindokas
Nabalas – Aidas Matutis
Skurlatas – Severinas Norgaila
Smerdizas – Aurimas Žvinys
Has Bazas – Rolandas Dovydaitis
Ogola – Danguolė Petraitytė
Ogoliba – Jūratė Budriūnaitė
Nuji Mardukas – Mindaugas Jurevičius
Meša – Juozas Žibūda
Į laivą susirinkusi margaspalvė keleivių minia netikėtai patenka į stichijos gniaužtus. Audrai stiprėjant, baimė ima viršų – žmonės pradeda ieškoti kaltų, aukoti turtą, o galiausiai ir vienas kitą. Tarp jų – pranašas Jona, bėgantis nuo savo pašaukimo, ir žmogus, bandantis išsaugoti žmogiškumą net tada, kai aplink jį griūva moralės ribos.
Tai tragikomiškas, bet aštrus pasakojimas apie žmogaus silpnumą, atsakomybę ir pasirinkimą tarp baimės bei sąžinės. Keliamas klausimas: kas iš tiesų lemia mūsų likimą – Dievo valia ar mūsų pačių sprendimai?
Paslaptinga kelionė, audringi pasirinkimai ir žmogaus sąžinės išbandymas – visa tai susipina Kazio Sajos tragikomedijoje „Pranašas Jona“.
Po pjesės skaitymo kviečiame dalyvauti diskusijoje su aktoriais.
***
Renginys nemokamas.
Siekiant užtikrinti jūsų patogumą, rekomenduojama registracija: https://forms.gle/XQuEvW2vB862MAWEA
***
Pjesių skaitymai ir eskizų pristatymai – tai šio sezono naujienos – Teatro klubo renginių – dalis. Šių skaitymų tikslas – sugrąžinti teksto svarbą ir minties svorį, pristatant įvairių laikotarpių, stilių ir žanrų dramos kūrinius, kurie gali būti įdomūs, aktualūs ir jaudinantys šiuolaikinį žiūrovą.
TEATRO KLUBAS skirtas plačiajai visuomenei – visiems smalsiems ir atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti šiuolaikinio teatro ir kultūros procesus. Kiekvienas ciklo renginys siūlys skirtingą pasirinktos temos pristatymo formą, tačiau visus juos jungs galimybė diskutuoti, klausti ir išsakyti savo nuomonę.

Spektaklis „Remyga“
2026-04-24 18:30 (Europe/Helsinki) | Valstybinis Šiaulių dramos teatras, Tilžės g. 155, Šiauliai, 76297, Lietuva
Rimantas Kmita
REMYGA

Režisierius – Oskaras Koršunovas
Režisieriaus asistentas – Jokūbas Brazys
Scenografė – Irina Komissarova
Kostiumų dailininkės – Justina Ignatavičienė, Greta Milevičiūtė
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas
Video menininkas – Ignas Juzokas
Muzika – Paulius Ignatavičius, Gintas Gascevičius, Severinas Norgaila, Eligijus Žilinskas, Paulius Trijonis, Lukas Malinauskas

Spektaklis „Remyga“ nuo pirminio sumanymo iki galutinio realizavimo yra susijęs su Šiauliais. Specialiai šiam spektakliui pjesę rašęs bestselerio „Pietinia kronikas“ autorius Rimantas Kmita pateikia fantasmagorišką istorijos versiją, nuaustą iš tikrų faktų ir fikcijos. Pjesėje kalbama apie miestą ir jo žmones, apie tikrus įvykius ir mitus, apie tuos, kuriems miestas tapo jų likimu. „Remyga“ grąžina žiūrovus į pirmuosius Nepriklausomybės metus. Su kokiais (ne)matomais priešais tuomet kovojome? Kuo mes buvome ir kuo tapome?
Pjesės veiksmas vyksta prieštaringais 1988-1992 metais Šiauliuose. Daugelis dar gerai prisimename šį sudėtingą pokyčių laiką, kai su nepriklausomybės idealizmu grūmėsi tamsiosios senųjų struktūrų jėgos. Tarp šių dviejų jėgų blaškosi ir pagrindinis pjesės herojus – Remyga. Atitarnavęs sovietinėje armijoje Afganistane, Remyga grįžta į gimtuosius Šiaulius. Jis norėtų gyventi kaip „visi normalūs žmonės“ – būti mylimu vyru, geru tėvu, pareigingu darbuotoju. Tačiau praeities šešėliai ir aplink tvyrantis chaosas vis tirštėja, o tamsiosios jėgos įgauna vis didesnių galių. Kaip tokioje chaotiškoje visuomenėje nubrėžti ribą tarp gėrio ir blogio? Kaip išlikti sąžiningu prieš save ir kitus? Kaip suvaldyti savo vidinius demonus? Kokia yra nepriklausomybės – politinės ir asmeninės – kaina?
Spektaklio kūrėjai suplakė sunkiai nusakomo žanro kokteilį iš dokumentinės medžiagos, kasdienybės autentikos, psichodelinės mistikos ir gyvo roko muzikos. Režisierius Oskaras Koršunovas „Remygoje“ įžvelgia anuometinį visos Lietuvos veidą: „tai, kas tuomet vyko Šiauliuose, vyko ir visoje Lietuvoje“.
Premjera – 2020 m. spalio 22 d.

Nuotraukos autorius – Juozas Bindokas.

Spektaklis „Revizorius“
2026-04-25 18:00 (Europe/Moscow) | Valstybinis Šiaulių dramos teatras, Tilžės g. 155, Šiauliai, 76297, Lietuva
Pjesės autorius – NIKOLAJUS GOGOLIS
Režisierius – AIDAS GINIOTIS
Antrasis režisierius VAIDOTAS ŽITKUS
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Laura Luišaitytė
Kompozitorius – Ignas Juzokas
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas

Į Valstybinį Šiaulių dramos teatrą pagaliau atvyko „Revizorius“! Atlydėtas šmaikščių improvizacijų meistro Aido Giniočio, „Revizorius“ kviečia pasijuokti iš mūsų prigimtinio noro būti bent truputį gudresniais ir lygesniais už kitus.
Įsibėgėjus XXI a., įsivaizduojame, kad jau daugmaž „perkandome“ manipuliatorių žaidimus ir įmanomas korupcines schemas. Bet ar tikrai? O gal tik išmokome jų nepastebėti? Ar šiandien atsirastų tikrai žinančių, kuris yra korumpuotas, o kuris – tik jo auka.
O kas, jei didžiausių manipuliatorių ir „pilkųjų kardinolų“ mes apskritai net nežinome? Nesibaigiančių manipuliacijų, kyšių, „ranka ranką plauna“ sistemų apraizgytame pasaulyje, atrodo, nebeįmanoma išnarplioti korupcijos mazgo į tiesų siūlą. O tai jau visai nejuokinga mintis.

Premjera 2019 m. kovo 23 d.

Spektaklis „Nepaprasta triušio Edvardo kelionė“
2026-04-26 14:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierė – Milda Mičiulytė
Inscenizacijos autorė – Daiva Čepauskaitė
Scenografas ir kostiumų dailininkas – Artūras Šimonis
Kompozitorius – Martynas Bialobžeskis
Choreografas – Carlo Bibiano
Video menininkas – Titas Jurjonas
Vaidina:
Edvardas – Severinas Norgaila
Abilena – Gintarė Ramoškaitė-Jokubauskė
Pelegrina (ji ir Lolia, Sargas, Senutė) – Monika Šaltytė
vejys Lorensas – Juozas Bindokas
Žvejo žmona Nelė – Rimanta Krilavičiūtė
Klajūnas Bulius – Dalius Jančiauskas
Braisas – Tautvydas Galkauskas
Sara Ruta – Rusnė Navickaitė
Spektaklis „Nepaprasta triušio Edvardo kelionė“ sukurtas pagal visame pasaulyje populiarų amerikiečių autorės Kate DiCamillo romaną vaikams “Nepaprasta Edvardo Tiuleino kelionė”.
Spektaklyje susipažinsite su triušiu Edvardu Tiuleinu – dailiu porcelianiniu žaislu, kurį be galo myli jo šeimininkė – mergaitė Abilena. Tačiau triušis Edvardas mylėti nemoka. Nors Abilena Edvardui demonstruoja didžiulę pagarbą ir meilę, jis galvoja tik apie save ir nuolat gėrisi puikia savo išvaizda. Bet vieną lemtingą dieną jis iškrenta per laivo bortą į jūrą. 297 dienas vandenyno dugne praleidęs Edvardas išmetamas į krantą ir praeinantys žvejai ištraukia jį iš žvejybos tinklo. Taip prasideda didžioji porcelianinio triušio kelionė meilės link. Per ilgus klaidžiojimus Edvardas pakeičia sutiktų veikėjų gyvenimus, o kartu išmoksta mylėti ir ilgėtis. Edvardo kelionė jį nuveda ne tik toli nuo namų, bet ir toli nuo to, kuo jis kažkada buvo.
Ką reiškia mylėti? Atjausti? Ilgėtis? Atvėrę savo širdį kitiems, dažnai tampame ne tik laimingi, bet ir pažeidžiami. Kartu su džiaugsmu įsileidžiame ir nerimą, rūpestį, ilgesį, o kartais net skausmą. Bet visi, kurie kada nors mylėjo, žino, kad būtent tada, kai mūsų širdis spurda iš meilės, jaučiamės labiausiai gyvi. Nuostabi pasaka apie pasipūtėlį Edvardą moko, kad mylinti širdis kartais dūžta, bet visi jausmai mus augina, o abejingumas paverčia šaltomis porcelianinėmis lėlėmis.
Jautri triušio Edvardo kelionės istorija spektaklyje pasakojama pasitelkus įspūdingus XX a. pradžia dvelkiančius kostiumus ir scenografiją, lėlių teatro elementus, gyvai atliekamas dainas ir šokius.
Šis spektaklis užburs tiek vaikų, tiek suaugusiųjų širdis ir dar kartą primins – „jeigu neketini mylėti ar būti mylimas, tuomet visa kelionė yra beprasmė“.
Premjera – 2024 m. gruodžio 26 d., 2025 m. sausio 5 d.

Spektaklis „SENJORAI“ A. Nicolaj (rež. R.Kazlas)
2026-04-30 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Spektaklis pagal italų dramaturgo Aldo Nicolaj pjesę „Geležinė karta“ (vertėja Inga Tuliševskaitė).
Režisierius – Rolandas Kazlas.
Scenografė – Elvita Brazdylytė.
Veikėjai:
Liberas Boka – Rolandas Kazlas.
Luidžis Lapalja – Evaldas Jaras.
Ambra – Vitalija Mockevičiūtė.
Kalbant paprastai, spektaklis „Senjorai“ – paprastas spektaklis, apie nepaprastą paprastų pensininkų gyvenimą. Pats spektaklio pavadinimas aiškiai sufleruoja, apie ką jis – senatvę. Ir kas gali pasakyti, kokia ir kas ji, toji senatvė? Komedija? Tragedija? Absurdas? Nesąmonė? O gal pati svarbiausioji žmogaus gyvenimo dalis? Matyt, visokių senatvių yra, kaip ir visokių žmonių. Vienam – tai aukso amžius, kitam – pragaras, trečiam… trečias taip ir nesupranta, kas su juo atsitiko ir toliau gyvena kaip gyvenęs: viduje dvidešimtmetis, o iš išorės – neišsimiegojęs jaunuolis. Ketvirtas – laukia nesulaukia, kada baigsis šis košmaras, penktam – niekad nebuvo taip smagu, kaip dabar, šeštam – atrodo, kad viskas tik prasideda… „Spręsk apie žmogų pagal tai, kaip jis baigia savo dienas.“ Šiame posakyje turbūt yra nemažai tiesos.
Pasak spektaklio „Senjorai“ režisieriaus ir vieno iš vaidmenų atlikėjo Rolando Kazlo: „Norėtųsi, kad šis spektaklis paprastam pensininkui duotų daugiau nei duoda maža pensija. O dar daugiau – būsimam senjorui. Nors pjesės herojai yra italai , norėtųsi, kad vyresnio amžiaus Lietuvos žiūrovas, apsilankęs spektaklyje, pasakytų ar tyliai sau pagalvotų: „tai apie mane“, „man daug kas atpažįstama“ arba „tokio spektaklio man dabar kaip tik ir reikėjo“.
Aktorių sudėtis išties įspūdinga: trys vienos kartos, vieno kurso draugai Vitalija Mockevičiūtė, Evaldas Jaras ir Rolandas Kazlas, po daugelio metų vėl susitinka ir, prisimindami jaunystę, scenoje pasitinka artėjančią senatvę. Niekas nežino, kiek metų V. Mockevičiūtei, tačiau bendras aktorių amžius kartu sudėjus – gana solidus: 165 metai! Visu šimtu daugiau nei amžius, kai išeinama į pensiją. Taip kad patirties, gilintis į senjorų pasaulį, senatvės herojų džiaugsmus ir vargus, turėtų užtekti.
Visus pasenusius, norinčius pasenti ir nesenstančius kviečiame į Premjerą „Senjorai“!
Nuo senatvės galima pabėgti. Kur? Kad ir į priešingą pusę nei bėga laikas: į vaikystę…

Projektą finansuoja Lietuvos kultūros taryba.

Spektaklis DUKTĖ
2026-05-02 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Pagal Karinos Mikaelis romaną

Inscenizacijos autorė ir režisierė – Nijolė Mirončikaitė
Scenografijos ir kostiumų dailininkė – Roma Gilė
Kompozitorius – Vadimas Kamrazeris
Šviesų dailininkas – Evaldas Šmitkinas
Vaidina:
Motina – Nijolė Mirončikaitė
Duktė – Jūratė Budriūnaitė
Danų rašytoja Karina Mikaelis autobiografiniais motyvais paremtame romane „Motina“ su meile ir švelniu humoru piešia savo motinos portretą. Spektaklyje atgims keletas romano epizodų, kuriuose atsiveria įvairiaspalvė šeimyninių jausmų gama. Kaip ir romano autorė, taip ir šio spektaklio kūrėjos, kalba apie sudėtingus, prieštaringus, neišsakytus, nuslėptus jausmus, o kartu be galo šiltus ir kupinus užuojautos ryšius tarp artimiausių žmonių – motinos ir jos vaikų. Ar tikrai motinos geriausiai pažįsta savo vaikus? Kaip vaikams gyventi su savo tėvų praeities šešėliais? Kaip mylėti savo artimuosius, kad ta meilė jų nežeistų?
Premjera – 2024 m. rugsėjo 20, 21 d.

Spektaklis „Pakeliui“
2026-05-05 20:00 - 2026-05-06 20:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Dramaturgas ir režisierius – Aleksandr Špilevoj
Šviesų dailininkas – Vilius Vilutis
Kostiumų dailininkė – Ieva Baltrėnaitė
Muzikinis apipavidalinimas – Paulius Trijonis
„Pakeliui“ – tai vakarinis spektaklis-kelionė autobusu Šiaulių gatvėmis. Kelionės gidu taps Valstybinio Šiaulių dramos teatro žiūrovams puikiai pažįstamas personažas Rapolas iš spektaklio „Bagadelnia“. Jis kartu su žiūrovais keliaus autobusu tarsi laiko mašina, atskleisdamas įvairius savo gyvenimo įvykius. Kiekvienas autobuso sustojimas – tai vis kita Rapolo gyvenimo istorija, kurią žiūrovai patirs stebėdami aktorių vaidinamas scenas skirtingose miesto erdvėse. Talentingo šviesų dailininko Viliaus Vilučio pastangomis įprastos miesto vietos nušvis naujomis spalvomis. Ne mažiau svarbų vaidmenį spektaklyje atlieka ir veikėjų kostiumai, muzikinis apipavidalinimas bei miesto architektūra. Taigi, ši smagi ir interaktyvi kelionė po Šiaulius leis žiūrovams susipažinti ne tik su vieno personažo šeimos gyvenimu, bet ir vaizdingai atskleis besikeitusią kultūrą, socialinį ir ekonominį gyvenimą Lietuvoje 1965-2020 m.
Kaip atrodo svarbiausi gyvenimo momentai prisiminimuose, kai į juos žvelgi jau iš nueito kelio perspektyvos? Kaip mūsų pasaulėjautą įtakoja sutikti žmonės, kintančios politinės sistemos ir technologijos, kaip su jomis keičiasi žmogaus santykis su savimi ir pasauliu? Šio spektaklio-kelionės sumanytojas – režisierius ir dramaturgas Aleksandr Špilevoj – žiūrovams siūlo įspūdingą teatrinę patirtį ir jautrų žvilgsnį į tai, kas gyvenimo kelionėse nutinka pakeliui.

Dėmesio: žiūriovams rinktis prie Mažosios salės įėjimo.

Spektaklis „Bagadelnia“
2026-05-08 18:30 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Pjesės autorius Aleksandr Špilevoj pelnė „Auksinį scenos kryžių“ (2018m.) už spektaklio „Bagadelnia“ dramaturgiją

Pjesės autorius ir režisierius – Aleksandras Špilevoj
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Rūta Lendraitytė Utalla
Kompozitorius – Paulius Trijonis
Vaizdo projekcijų autorius – Andrej Špilevoj, Aurelijus Čiupas
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas

Spektaklis-žaidimas „Bagadelnia“ – tai aštuonios skirtingos, bet tarpusavyje labai susijusios istorijos iš vienų senelių globos namų. Aktoriai pasiūlys žiūrovams patiems išsirinkti, kokias istorijas jie norės pamatyti. „Bagadelnia“ pasakoja apie žmones, nugyvenusius skirtingus gyvenimus, turėjusius skirtingas patirtis ir likimus, bet galiausiai atsidūrusius viename bendrame taške.
Tai, kad vaidinamos pjesės herojai yra senelių globos namų gyventojai, visai nereiškia, kad žiūrovai spektaklio metu bus skandinami liūdesyje ir užuojautoje. Anaiptol. Spektaklio aktoriai atskleis jums smagius, beveik pasakiškus žilų herojų, senųjų romantikų, buvusių sovietinių laikų hipių nuotykius, patyrimus ir atradimus. Juk senatvėje, kai viskas atrodo mažiau spalvinga, kai kuriuos dalykus tenka tiesiog susifantazuoti. Spektaklyje susidurs ir pasaulėžiūros, ir religijos, ir priešingi politiniai požiūriai, bet dažniausiai – tai bus žmogaus susidūrimas su pačiu savimi, su šalia esančiu ir su savo prisiminimais.
Kaip sako patys senelių globos namų gyventojai, bagadelnia – tai jau dangaus prieangis. O štai ką apie šį prieangį sako spektaklyje pasirodysiantis Jimas Morrisonas iš grupės „The Doors”: „The doors of perception are cleansed here and everything appears to man as it is, infinite” (pagalba nesuprantatiems angliškai). Spektaklio kūrėjai kviečia žiūrovus kartu praverti duris į tą prieangį, nes galbūt jame pavyks įžvelgti tai, kas bus toliau ir tai, kas jau liko prieš jį? O kas, jei tie penki spektaklyje pasirodantys senukai, per savo ilgus gyvenimus ir ribinius išgyvenimus tikrai jau pravėrė tas duris ir pažino kai ką, kuo galėtų pasidalinti ir su mumis? O jeigu?

Spektaklis UŽ DURŲ
2026-05-09 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Autorius – Virgilijus Veršulis
Režisierė – Inga Jarkova-Bučienė
Dailininkė – Roma Gilė
Kompozitorius – Paulius Trijonis
Šviesų dailininkas – Evaldas Šmitkinas

Vaidina:
Senis – Juozas Bindokas
Emė – Inga Jarkova – Bučienė
Tai lakoniška forma ir subtiliais psichologiniais štrichais papasakota ŽMOGAUS gyvenimo istorija, sutelpanti į kelių dienų įvykius. Į niekam durų neatidarančio Senio duris netikėtai pasibeldžia jauna mergina Emė. Šie du skirtingų kartų ir patirčių žmonės pradeda bendrauti per neatsidarančias duris, kol tampa akivaizdu, kad du vieniši žmonės ne pasakoja savo gyvenimo istorijas, o kiekvienas jų išgyvena išlikimo ir atsivėrimo dramą. Kas juos sieja? Ar jie iš tikrųjų girdi vienas kitą? Ar atsivers jų pasaulius skiriančios durys? Pamažu besivystantis Senio ir Emės dialogas veda link netikėto finalo…
Daugiau nei prieš dešimtmetį parašyta, tragikomiškų elementų nestokojanti Virgilijaus Veršulio pjesė „Už durų“ pasiduoda įvairioms interpretacijoms, tačiau ji kelia niekada aktualumo neprarandančius klausimus – kodėl ilgainiui žmogiškas ryšys tampa žeidžiantis, kodėl skaudiname tuos, kuriuos labiausiai mylime, kaip priimti, suprasti kitą – jauną ir seną, nuodėmingą ir atgailaujantį. Šis dualumo principas matomas ir scenoje, kuri padalinta tarsi į dvi dalis – viena yra šiapus, kita – anapus durų, o tai reiškia, kad žiūrovas, lyg gerame paveiksle turi galimybę vienu metu stebėti dviejų puikių aktorių Juozo Bindoko ir Ingos Jarkovos – Bučienės skirtinga vaidybos maniera įkūnijamus personažus. Vietomis realistiškas, vietomis absurdiškas pjesės siužetas yra jaudinantis ir įtikinantis būtent jų aktorinės jėgos ir įtaigos dėka.
„Spektaklis pastatytas aktoriui Juozui Bindokui – dėl jo, jam, o gal net apie jį. Aktorius labai organiškas. Jam nereikia „nudavinėti“, žiūrėti į lubas ar į tolį. Didelė sceninė patirtis jam leidžia elgtis laisvai. O tai reiškia, kad Bindokas yra giliai psichologinio teatro aktorius, kuris į sceninį veiksmą įtraukia visus sėdinčius salėje “, -teigia teatrologė Daiva Šabasevičienė. Tad spektaklis „Už durų” – puikus pasirinkimas lietuviškos dramaturgijos ir subtilios psichologinės vaidybos pasiilgusiems žiūrovams.
Numatoma premjera 2025 03 27

Spektaklis ŠOK, EDITA, ŠOK
2026-05-10 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Ar kada nors jautėtės taip, lyg staiga nebesuprantate, pagal kokį scenarijų vyksta jūsų gyvenimas, kokio žanro istorijoje atsidūrėte? Ar jūs – pagrindinis herojus, ar tik antraplanis veikėjas kažkieno kito filme? Būtent taip jaučiasi Edita.
„Šok, Edita, šok“ – tai tragikomiškas pasakojimas apie jauną merginą Editą, kuri Nepriklausomybės pradžioje dirba vaizdo įrašų nuomoje ir žiūrėdama filmus bando suprasti, kokia jos vieta pasaulyje. Editos vaizduotėje gyvenimas – tai kino filmas, tik ji dar nežino, kokio žanro. Kartais jame ji – kovotoja, kartais – romantiška herojė, kartais – vieniša paauglė, pasiklydusi tarp Holivudo svajonių ir Šiaulių realybės.
Spektaklio centre – obsesyvi Editos meilė vaikinui, kuris net nenutuokia apie jos jausmus. Kaip ir romanas „Pietinia kronikas“, naujoji Rimanto Kmitos pjesė balansuoja tarp komedijos ir jautraus, nuoširdaus temos tyrinėjimo. Su švelniu humoru atskleidžiama, kaip formuojasi jaunos moters tapatybė, kai nėra aiškių modelių – kai amerikietiški filmai maišosi su postsovietine tikrove, o laisvos rinkos idėjos – su senomis, dar neišgydytomis traumomis.
Teatro scenoje debiutuojanti garsi kino režisierė ir filmo „Pietinia kronikas“ scenarijaus autorė Eglė Vertelytė nevengė kino raiškos elementų, tad spektaklyje ekrano projekcijos, filmuoti epizodai susilieja su gyvu veiksmu bei choreografės Airidos Gudaites įneštomis filmo „Purvini šokiai“ interpretacijomis.
Režisierė scenos įvykius siūlo stebėti tarsi Editos vaizduotėje sukurtas „juostas“. Žiūrovas atsiduria tarp dviejų pasaulių – realybės ir fantazijos, kasdienių traumų ir kino svajonių. Ar įmanoma išgyventi tikrovėje nepasineriant į fantazijas? Ar įmanoma, gyvenant tarp piratinių VHS kasečių, sukurti originalų savo gyvenimo filmą?
Spektaklis yra tarsi romano „Pietinia kronikas“ plėtinys teatro scenoje, tik čia pasakojama Editos istorijos versija. Editos vaidmenį spektaklyje kuria viena perspektyviausių iš Šiaulių kilusi jaunosios kartos aktorė Vaidilė Juozaitytė, Editą įkūnijusi ir populiarumo aukštumas pasiekusioje romano ekranizacijoje. Teatro scenoje – jos partneris VŠDT aktorius Tautvydas Galkauskas. Ir, žinoma, spektaklis vaidinamas tikra šiaulietiška šnekta.
Premjera – 2025 m. birželio 5, 6 d.

NENDRINĖ VIŠTELĖ. Kelmės mažojo teatro spektaklis ir diskusija
2026-05-13 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatro Mažoji salė
Kelmės mažojo teatro pastatyme „Nendrinė vištelė“ pagal Stanisław Ignacy Witkiewicz-Witkacy pjesę, vyrauja eksperimentinis, grotesku ir absurdo estetika persmelktas siužetas, atskleidžiantis žmogaus tapatybės, kūrybos ir realybės paradoksus. Pastatyme kalbama apie prisitaikymą prie sociumo, pritapimo būtinybę, silpnumą pasirinkimuose ir įprotį kaltinti aplinką. Iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kaip meilės istorija, bet toli gražu ne tik tai… Spektaklis kviečia žiūrovą apmąstyti, kaip formuojasi mūsų sprendimai ir kas iš tikrųjų juos lemia.
Režisierė – Lina Jankauskaitė-Peleckienė
Kostiumų dailininkė – Inga Šveistienė
Šviesų dailininkas – Alanas Augustas Buivydas
Kompozitorius – Justas Juškevičius
Aktoriai/atlikėjai:
Rugilė Jankauskytė
Modestas Vaitkevičius
Laura Gulbinaitė
Česlovas Brazinskas
Armida Lėščiūtė
Armandas Lazdauskis
Jogaila Šimkus
Sandra Zakarienė

TEATRO KLUBAS – VŠDT organizuojamas renginių ciklas, kviečiantis įvairiais rakursais tyrinėti šiuolaikinio teatro, kultūros ir visuomenės aktualijas. Kas mėnesį žiūrovams siūlomi spektakliai, pokalbiai, diskusijos ir viešos paskaitos, jungiančios meninę patirtį ir gyvą dialogą. Ciklas skirtas visiems smalsiems, atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti dabarties teatro ir kultūros procesus bei aktyviai juose dalyvauti.

Pjesių skaitymai ir eskizai #5 | „Euridikė“ (Jean Anouilh)
2026-05-14 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Skaitymus režisuoja aktorė Nijolė Mirončikaitė.
Dalyvauja:
Orfėjas – Aidas Ašmonas
Euridikė – Gintarė Ramoškaitė Jokubauskė
Ponas Anri – Aurimas Žvinys
Juozas Žibūda, Jūratė Budriūnaitė, Arnoldas Jalianiauskas, Juozas Bindokas, Eglė Žvinienė, Danguolė Petraitytė, Vladyslav Mozghovyi, Monika Geštautaitė, Mindaugas Jurevičius, Severinas Norgaila, Modestas Vaitkevičius.
Jean Anouilh pjesė „Euridikė“ – tai moderniai perpasakota amžinojo Orfėjo ir Euridikės mito istorija apie meilę, likimą ir neįmanomą pasirinkimą tarp svajonės ir tikrovės.
Netikėtai susitikę jauni žmonės – Orfėjas ir Euridikė – pajunta stiprų, viską užgožiantį jausmą. Jie svajoja pabėgti nuo pilkos kasdienybės ir pradėti naują gyvenimą kartu. Tačiau praeities šešėliai, klaidos ir likimo išbandymai tampa kliūtimi jų trapiai laimei.
Šioje jautrioje ir poetiškoje istorijoje Anouilh nagrinėja absoliučios meilės, idealizmo, praradimo ir žmogaus troškimo sustabdyti laiką temas.
Pagal šią pjesę Šiaulių dramos teatre prieš 50 metų pastatytas spektaklis „Euridikė“, rež. N. Ogaj.
***
Po pjesės skaitymo kviečiame dalyvauti diskusijoje su aktoriais.
***
Renginys nemokamas.
Siekiant užtikrinti jūsų patogumą, rekomenduojama registracija https://forms.gle/rT3VsNGHkouHHDd18
***
Pjesių skaitymai ir eskizų pristatymai – tai šio sezono naujienos – Teatro klubo renginių – dalis. Šių skaitymų tikslas – sugrąžinti teksto svarbą ir minties svorį, pristatant įvairių laikotarpių, stilių ir žanrų dramos kūrinius, kurie gali būti įdomūs, aktualūs ir jaudinantys šiuolaikinį žiūrovą.
TEATRO KLUBAS skirtas plačiajai visuomenei – visiems smalsiems ir atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti šiuolaikinio teatro ir kultūros procesus. Kiekvienas ciklo renginys siūlys skirtingą pasirinktos temos pristatymo formą, tačiau visus juos jungs galimybė diskutuoti, klausti ir išsakyti savo nuomonę.

Spektaklis „Pakeliui“
2026-05-15 20:00 - 2026-05-17 20:00 (Europe/Helsinki)

Spektaklis „Pakeliui“
2026-05-19 20:00 - 2026-05-21 20:00 (Europe/Helsinki)
„Pakeliui“ – tai vakarinis spektaklis-kelionė autobusu Šiaulių gatvėmis. Kelionės gidu taps Valstybinio Šiaulių dramos teatro žiūrovams puikiai pažįstamas personažas Rapolas iš spektaklio „Bagadelnia“. Jis kartu su žiūrovais keliaus autobusu tarsi laiko mašina, atskleisdamas įvairius savo gyvenimo įvykius. Kiekvienas autobuso sustojimas – tai vis kita Rapolo gyvenimo istorija, kurią žiūrovai patirs stebėdami aktorių vaidinamas scenas skirtingose miesto erdvėse. Talentingo šviesų dailininko Viliaus Vilučio pastangomis įprastos miesto vietos nušvis naujomis spalvomis. Ne mažiau svarbų vaidmenį spektaklyje atlieka ir veikėjų kostiumai, muzikinis apipavidalinimas bei miesto architektūra. Taigi, ši smagi ir interaktyvi kelionė po Šiaulius leis žiūrovams susipažinti ne tik su vieno personažo šeimos gyvenimu, bet ir vaizdingai atskleis besikeitusią kultūrą, socialinį ir ekonominį gyvenimą Lietuvoje 1965-2020 m.
Kaip atrodo svarbiausi gyvenimo momentai prisiminimuose, kai į juos žvelgi jau iš nueito kelio perspektyvos? Kaip mūsų pasaulėjautą įtakoja sutikti žmonės, kintančios politinės sistemos ir technologijos, kaip su jomis keičiasi žmogaus santykis su savimi ir pasauliu? Šio spektaklio-kelionės sumanytojas – režisierius ir dramaturgas Aleksandr Špilevoj – žiūrovams siūlo įspūdingą teatrinę patirtį ir jautrų žvilgsnį į tai, kas gyvenimo kelionėse nutinka pakeliui.

Dėmesio: žiūriovams rinktis prie Mažosios salės įėjimo.

Spektaklis „Molė Svini“
2026-05-29 18:00, 2026-05-30 18:00, 2026-05-31 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatro Mažoji salė
Išmokti matyti – ne tas pats, kas išmokti naują kalbą. Tai tarsi pirmą kartą mokytumeisi kalbėti. Denis Diderot
Airių modernios dramaturgijos klasiko Briano Frielo pjesėje „Molė Svini“ skleidžiasi trijų žmonių gyvenimo ir tarpusavio santykių istorija. Spektaklis kalba apie laisvę būti savimi bei trapią ribą tarp rūpesčio ir manipuliacijos.
Molės vaizduotėje persipina būtasis ir esamasis laikas, o „akių tamsoj – širdies šviesoj“ gimsta unikali pasaulio patirtis. Nuo vaikystės neregė Molė gyvena harmoningame savo pasaulyje, kol jos vyras Frenkas kartu su akių chirurgu ponu Raisu nusprendžia sugrąžinti jai regėjimą.
Kas yra tikrovė ir ar visi ją matome vienodai? Kiek mūsų pasirinkimai iš tiesų yra mūsų pačių? Ar turime teisę perkurti kito žmogaus tapatybę?
Meistriškai parašyta pjesė „Molė Svini“ kviečia į jautrią savistabą – apie tai, kas esame ir kiek leidžiame kitiems mus keisti.
Pasak režisieriaus G. Padegimo, šis spektaklis – tarsi vardinis pastatymas būtent šiems Valstybinio Šiaulių dramos teatro aktoriams – Monikai Šaltytei, Aidui Matučiui ir Daliui Jančiauskui. Jų kūrybinė individualybė spektaklyje tampa ne mažiau svarbi nei pati pjesė.
Gytis Padegimas – vienas ryškiausių Lietuvos teatro režisierių, sukūręs 124-erius spektaklius Lietuvoje ir užsienyje, 125-asis – „Molė Svini“ skirtas pažymėti svarbią datą – 50 metų sukaktį nuo pirmojo spektaklio pastatymo Šiauliuose. 1976 m. toje pačioje scenoje įvyko G. Padegimo premjera pagal F. G. Lorkos pjesę „Donja Rosita, arba Gėlių kalba“.
