Šiaulių gidas

BADO MEISTRAS. Eimunto Nekrošiaus spektaklis
2026-04-08 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
„Bado meistras“– vienas paskutiniųjų, Franz‘o Kafkos apsakymų, apibendrinantis visą jo kūrybą, etines ir estetines nuostatas, požiūrį į gyvenimą. Tai pasakojimas apie Menininką, gebantį badauti neįtikėtinai ilgai ir sutraukiantį minias susižavėjusių žiūrovų. Deja, laikai ir publikos pomėgiai keičiasi ir nepralenkiamas Bado Meistras, kad ir pasiekęs savo meno viršūnę, miršta vienišas, visų užmirštas cirko užkulisiuose. Kaip ir visi žymiausio XX amžiaus austrų rašytojo kūriniai, „Bado Meistras“ yra labai asmeniškas, subjektyvus pasakojimas atskleidžiantis paties menininko paslaptingiausias pasąmonės gelmes.
Eimunto Nekrošiaus spektaklis – režisieriaus ir aktorių improvizacijų Kafkos apsakymo tema rezultatas. Režisierius itin reiklus savo darbui, kaip ir pats Kafka, sugebantis surasti, nepraleisti nė vienos prasmingos minties, frazės, žodžio, įtaigiai, atvirai, teatrinėmis priemonėmis panardina aktorius į pačią istorijos esmę ir leidžia žiūrovui net ne suprasti, bet visa siela pajusti ką išgyvena kūrėjas savo šlovės valandomis, kaip jis kovoja už savo idėją su jo nesuprantančiais žiūrovais ir jo kūryba manipuliuojančiu impresarijumi. Kaip ir apsakyme, Nekrošiaus spektaklyje nemaža autoironijos, subtilaus, intelektualaus humoro sukeliančio šypseną kiekvienam.
Pagrindinį Bado Meistro vaidmenį kuria Viktorija Kuodytė, vadinanti Nekrošiaus spektakliuose nuo 1994 metų (Laura – „Mažosios Tragedijos“, Irina – „Trys Seserys“, Ofelija – „Hamletas“ ir kt.). Jai talkina ir šmaikščiai menininko aplinkos personažus kuria Vaidas Vilius, Vygandas Vadeiša ir Genadijus Virkovskis.
Po premjerinių spektaklio parodymų spauda rašė:
Jei reikėtų išskirti vienintelį metų teatro įvykį, tai būtų Eimunto Nekrošiaus „Bado meistras“ pagal Franzo Kafkos novelę, rodomas „Meno forte“. Viskas pusbalsiu, bet smeigia giliai: turinys prislegia, o kūrėjų talentas pakylėja.
Jautiesi sutraiškytas, nes suvoki, kad žmogus, tikėjęs savo gyvenimo prasmingumu, yra „palaidotas kartu su savo šiaudais“. Bet esi ir laimingas, kad patyrei spektaklį.
Toks E.Nekrošiaus režisuoto, Viktorijos Kuodytės vaidinamo ironiško, o iš tiesų tragiško kūrinio poveikis.
V.Kuodytė, sakydama F.Kafkos novelės tekstą, suvaidina ir Bado meistro dramą, ir jo komizmą, jo stiprybę ir silpnumą, nes Bado meistro likimo dėlionei sarkazmo netaupė nei autorius, nei režisierius.
(Lietuvos rytas)
„Virtuoziška, bebaimė Viktorija Kuodytė nedaro nė vieno melagingo gesto. Jos kūne nėra sentimentų, jis – darbo instrumentas, jį purto, kaip kriaušę, jis krenta, kaip draperija, įsitempia, kaip styga. Tai darbinio arkliuko, balerinos ir gimnastės kūnas, kūnas-siela. Neigiamas badavimo procesas Nekrošiaus spektaklyje virsta himnu kūrybai, išgiedotu blyškiomis mirštančio herojaus lūpomis.“ (A.Kislova)

Režisierius – Eimuntas Nekrošius
Scenografas – Marius Nekrošius
Kostiumų dailininkė – Nadežda Gultiajeva
Vaidina:
Viktorija Kuodytė
Vygandas Vadeiša
Vaidas Vilius
Genadij Virkovskij

ŽIRKLĖS | DOMINO teatras | N14
2026-04-08 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Spektaklis „Žirklės“ – viena populiariausių teatro komedijų visame pasaulyje!
„Žirklės“ – vienintelis spektaklis Lietuvoje, kurio pabaiga priklauso tik nuo žiūrovų! Tai neįtikėtinai smagi ir įtraukianti kriminalinė komedija, kiekvieną kartą pasibaigianti vis kitaip…
Spektaklyje „Žirklės“ įvykdomas nusikaltimas. Veikėjams pateikiami įtarimai – kuris iš jų kaltas? Sprendžiate jūs! Pamatykite kriminalinę komediją, sužavėjusią milijonus visame pasaulyje. Tapkite detektyvinio nuotykio liudininkais!
Šis spektaklis įtraukia net ir tuos, kuriems teatras įprastai atrodo… nuobodus. „Žirklėse“ nuobodu nebūna! Nei režisierius, nei aktoriai nežino, kaip baigsis spektaklis, nes jo pabaigą nulemia žiūrovai. Tai vienintelis spektaklis, įtrauktas į Gineso rekordų knygą kaip ilgiausiai rodomas – jau daugiau nei 36 metus! Pažadame geras emocijas ir juoką iki ašarų!
Veiksmas vyksta kirpykloje, kur verda įprastas gyvenimas – naujos šukuosenos, apkalbos, intrigos. Tačiau staiga viskas apsiverčia aukštyn kojomis. Į saloną įsiveržęs policijos inspektorius praneša, kad viršutiniame bute ką tik nužudyta garsi pianistė. Nuo žinios priblokšti kirpyklos darbuotojai ir klientai tampa įtariamaisiais. Inspektorius kreipiasi pagalbos į… susirinkusią publiką. Padėkite jam išsiaiškinti, kas tikrasis žudikas!
REŽISIERIUS: Marčinas Slavinskis (Marcin Sławiński)
SCENOGRAFAS: Vojtekas Stefanekas (Wojciech Stefaniak)
VAIDINA
Daiva Markauskaitė (kirpėja) – Edita Užaitė
Romualdas Makovskis (prekiautojas senienomis) – Mindaugas Capas
Robertas Rudavičius (kirpėjas) – Eimutis Kvoščiauskas
Ponia Ališauskienė – Larisa Kalpokaitė
Inspektorius – Dovydas Stončius
Inspektoriaus padėjėjas – Dovydas Stončius, Deividas Breivė, Gytis Pintulis

NATALIJA BUNKĖ su gyvo garso grupe
2026-04-09 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Po ambicingiausio savo karjeros 360 laipsnių koncerto Žalgirio arenoje NATALIJA BUNKĖ turi naujienų, kurių praleisti tiesiog neįmanoma!
Balandžio mėnesį Natalija Bunkė leidžiasi į kelionę po 7 Lietuvos miestus, kuriuose surengs artimus ir šiltus susitikimus su savo gerbėjais bei klausytojais visoje Lietuvoje.
Balandžio 9 d. Šiauliuose, 10 d. Utenoje, 15 d. Marijampojėlė, 16 d. Jonavoje, 17 d. Klaipėdoje, 23 d. Alytuje ir 24 d. Mažeikiuose.

Spektaklis TOBULA PORA
2026-04-10 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Scenografė Goda Palekaitė pelnė „Auksinį scenos kryžių“ (2018 m.) už scenografiją spektakliams „Tobula pora“ (THE PERFECT MATCH arba SU NAUJAIS METAIS, IONESCO!“) ir „Durys“ (Lietuvos Nacionalinis dramos teatras).
Aktorius Severinas Norgaila nominuotas „Auksiniam scenos kryžiui” (2018 m.) nepagrindinio vaidmens kategorijoje.

Meilė iki dantų skausmo, iki mėnulio ir atgal, iki paskutiniosios, kol mirtis juos išskirs.
Jis – suvedžiotojas, kažkada nuviliojęs ją nuo vyro ir ji to nepamiršta net praėjus keturiasdešimčiai metų. Ji – apie viską turi savo nepalaužiamą nuomonę, tai žavi ir varo iš proto.
Jie abu – beprotišku tempu bėgančiame pasaulyje, kuriame vyras yra moteris, o moteris yra vyras; kuriame fikcija yra į gyvenimą besiveržianti realybė.
Gyvenimiško absurdo komedija kiekvienam, mylėjusiam bent kartą gyvenime.

Premjera – 2018 m. spalio 21 d.

DĖMESIO. Spektaklio metu naudojamos blyksinčios šviesos ir garsi muzika.

Teatro komedija PORŲ TERAPIJA | N16
2026-04-10 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
„Porų terapija“ – tai vienos dalies psichologinė komedija apie santykius, kuriuose baigėsi kantrybė, bet dar liko sauja meilės.
Eglė (G. Glemžaitė) – tai jauna mama, desperatiškai bandanti išsaugoti šeimą. Pavargusi nuo krizių, nemigos ir nuolatinio vyro Marčiaus (J. Jankevičius) cinizmo, apgaule jį atsitempia į „netradicinę“ porų terapiją pas keistą, bet neįtikėtinai veiksmingą specialistą Algimantą (V. Kaniušonis).
Psichologas nevynioja žodžių į vatą, o vietoj ramių pokalbių imasi kiek netradicinių gydymo metodų. Algimantas provokuoja, manipuliuoja, traumuoja ir gydo vienu metu, tačiau visa tai tam, kad pora pagaliau prabiltų, pratrūktų ir galbūt… pagytų.
Spektaklyje juokas susitinka su skaudžia tiesa, o groteskiškos situacijos atskleidžia, kaip dažnai meilė slepiasi po pykčiu, ironija ir nuoskaudomis. Tai istorija apie du jaunus tėvus, kurie vis dar gali išgelbėti savo šeimą — jei tik išdrįs vienas kitą išgirsti. Komedijos kūrėjai žada, jog absurdiškų situacijų gausa kvies žiūrovus juoktis daug ir juoktis garsiai.
Scenarijaus autorius ir režisierius: Tadas Vidmantas.
Vaidina: Gelminė Glemžaitė, Justinas Jankevičius bei Vytautas Kaniušonis.
Prodiusuoja Vabalo filmai.

Spektaklis BYDERMANAS IR PADEGĖJAI
2026-04-11 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierius: Gildas Aleksa
Scenografija ir kostiumai: Kotryna K. Rupainytė
Kompozitorius: Jokūbas Tulaba
Apšvietimo dailininkas: Evaldas Šmitkinas
Vaidina: Arnoldas Jalianiauskas, Karolis Kasperavičius, Aistė Šeštokaitė, Džiugas Kunsmanas, Inga Norkutė / Lina Bocytė, Mindaugas Jurevičius, Rusnė Navickaitė
Jau kurį laiką miestą siaubia padegėjai. Apsimetę prekeiviais, jie patenka į namus, įsikuria palėpėje ir netrukus tuos namus padega. Tokia nevaldoma situacija mieste ypač siutina turtingą verslininką poną Bydermaną. Savo prabangių namų svetainėje rūkydamas cigarą ir gurkšnodamas raudoną vyną, jis garsiai piktinasi laikraštyje perskaitytu pranešimu apie dar vieną padegimą, kurio istorija panaši į ankstesnę kaip du vandens lašai: geraširdis prekeivis vėl įsikuria palėpėje ir sukelia gaisrą. Bydermanas niršta dėl tokio žmonių lengvabūdiškumo ir pareiškia, kad sugautus padegėjus „reikia iškart pakarti“. Kaip tik tą akimirką tarnaitė praneša, kad atvykęs prekeivis nekantrauja pasimatyti su ponu Bydermanu. Benamiu imtynininku pavarde Šmicas prisistatęs nepažįstamasis, gražbyliaudamas ir apeliuodamas į verslininko žmoniškumą, įtikina Bydermaną bent vienai nakčiai priglausti atvykėlį… Nuo to momento veiksmas įsisuka nevaldomai didėjančiu greičiu. Bydermanui ir jo žmonai Babetei net nespėjus susivokti, jų namuose įsikuria antrasis „svečias“, palėpė prisipildo benzino statinių, o atvykėliai net nebeslepia esantys padegėjai. Bet Bydermanas iki paskutinės akimirkos tai neigia ir nenori matyti to, kas iš tikrųjų jo namuose vyksta. Bydermano rankose degtukai… Ar jam pavyks lemiamu momentu sustabdyti tai, kas jo paties pagalba padaryta? Kokios priežastys verčia mus elgtis taip, kad tampame savo žlugimo bendrininkais?
Grasaus šveicarų dramaturgo, rašytojo Makso Frišo (Max Frisch) pjesė „Bydermanas ir padegėjai“ (1958) priskiriama absurdo pjesių kategorijai. Iki šiol aktualumo neprarandanti pjesė, prisidengusi komedijos formatu, pasakoja apie esminį konfliktą tarp saugumo ir laisvės, kelia teisingumo, inteligentijos atsakomybės problemas, kritikuoja visuomenės elgsenos modelius. Šis XX a. klasika tapęs kūrinys kviečia permąstyti, keik mažai reikšmės turi mūsų pastangos gyventi kokybišką gyvenimą, kai kiti nori, kad jo neturėtume. Pasak spektaklio režisieriaus Gildo Aleksos, dabartinio europiečio sąmonėje ši pjesė iššaukia esminį ir ilgai atidėliotą naratyvą, apimantį įsitikinimą, kad nelaimės atsitinka kitiems, kažkur kitur, kai tuo tarpu didžiausias kenkėjas yra čia pat „palėpėje” ar “už durų“. Šis nuolatinis kolektyviai patiriamas neigimas, būdingas Lietuvai ir Vakarų visuomenei, labai primena bydermaniškas pastangas meluoti pačiam sau ir neskirstyti visko tik į „juoda-balta“.
Bydermano vardas yra žaismingas vokiško žodžio “bieder” (vertingas, sąžiningas) ir “Mann” (žmogus) junginys. Bendresne prasme jis apibūdina patiklaus, lengvai manipuliuojamo eilinio žmogaus mąstysenos tipą, kai paviršutiniškos vertybės, prisirišimas prie patogaus gyvenimo nustelbia racionalų protą.
M. Frišo dramaturgiją galima apibūdinti kaip intelektualinės fantazijos teatrą, tad spektaklis statomas ant komiško ir žaismingo pagrindo, kuriame pinasi šiuolaikinio cirko, akrobatikos, fizinės komedijos (slapstick), absurdo ir magiškų triukų elementai.
Gildas Aleksa: „Šį spektaklį galima žiūrėti kaip komediją apie prie komfortiško gyvenimo patogumų pripratusį vidutinį žmogų, kuris nenori tikėti, jog jam gresia pavojus arba kaip dramatišką istoriją apie mūsų įgūdžių ką nors pakeisti savo likime trūkumą, arba kaip vis absurdėjančio gyvenimo proceso atspaudą, kaip krikščionišką moralitė apie atpildą už blogus darbus arba kaip esė apie tai, kiek daug savo laisvės (ne)norime atiduoti, kad būtume saugesni“.

KITAVA | 25 metų istorija
2026-04-11 18:00 (Europe/Helsinki)
Muzika, kuri kvepia medumi…
Ir vakaras, kuriame jautiesi taip, lyg būtum tarp savų.
KITAVA 25 – tai ne tik jubiliejus.
Tai susitikimas, kuriame sustoja laikas: kai dainos ne šiaip skamba, o primena, dėl ko verta gyventi lėčiau, šilčiau ir tikriau.
Kai šypsenos būna nesuvaidintos, žodžiai — paprasti, o ryšys su publika — toks, kokio seniai pasiilgome.
Šioje ypatingoje programoje skambės visų laikų mėgstamiausios KITAVOS dainos ir naujos vinilinės plokštelės „Kvepia medumi“ kūriniai.
Tai vakaras, sukurtas iš jausmo, artumo ir tikrumo — taip, kaip KITAVA moka geriausiai gyvo garso koncerte!
Žinoma, jūsų laukia ir malonūs netikėtumai scenoje, nes svečių tikrai bus!
Ateikite kartu pasidovanoti šilto prisiminimo.
Kartais jo užtenka, kad viskas vėl įgautų prasmę.
KITAVA – KVEPIA MEDUMI

Renginio trukmė: 1 val. 30 min.
Nemokamai: vaikai iki 6 metų neužimant papildomos vietos.
Nuolaidos: -15 % senjorams.

Muzikinis spektaklis NEMATOMAS VAIKAS
2026-04-12 14:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Pasirodymai 12 val. ir 15 val.
Kai artėjančių Kalėdų laikotarpiu ore tvyro džiaugsminga laukimo nuotaika, teatre ateina laikas prisiminti gražiausias istorijas apie stebuklingą meilės galią. Viena tokių – šviesus muzikinis spektaklis visai šeimai „Nematomas vaikas“. Tai istorija apie mažą mergaitę Ninę, kuri nepatyrusi žmogiškos šilumos savo šeimoje, vieną dieną tapo nematoma. Padėti Ninei atskuba geroji tetulė, kuri ieškodama saugių namų nematomai mergaitei, nusprendžia ją patikėti miško gūdumoje gyvenančiai keistuolių šeimynėlei. Triukšminga ir geranoriška šeima noriai priglaudžia ir rūpinasi nelaimėle. Nuo kiekvieno meilės gesto ir parodyto rūpesčio nematoma mergaitė po truputį ryškėja, atšyla ir galiausiai tampa matoma – mylimu ir pilnaverčiu šeimos nariu.
Gal ir jūs pažįstate tokių vaikų, kurie Kalėdų laikotarpiu jaučiasi dar labiau vieniši ir nemylimi? O ar žinojote, kad tokie ilgą laiką užuojautos ir dėmesio nesulaukę vaikai gali pradėti blukti, nykti, kol galų gale tampa visai nematomi. Kaip padėti visų pamirštiems, skriaudžiamiems ir apleistiems vaikams, kurių nėra kam paguosti ir nuraminti? Koks stebuklingas receptas gali išgelbėti nematomus vaikus? Kas turi nutikti, kad jų veiduose vėl atsirastų šypsena?
Iš mažąją Ninę priglaudusios šeimynėlės galima pasimokyti, kaip reikia elgtis, kalbėti, o reikalui esant imtis net paslaptingiausių priemonių, norint, kad nematomi vaikai vėl taptų matomais, gyvybingais ir linksmais. Spektaklyje skamba daug gražių dainelių, kurias sukūrė šio spektaklio idėjos autorius Arnoldas Jalianiauskas. Spektaklio šokiais rūpinosi Carlo Bibiano, scenografija – Odeta Pamerneckaitė, o režisūrinę dinamiką sudėliojo Aurimas Žvinys.

Po spektaklio mažųjų žiūrovų laukia staigmena – tikras Kalėdų senelis!

LORDS OF THE SOUND | The Music of Ennio Morricone
2026-04-13 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
„Ennio Morricone muzika“ – nepamirštama muzikinė odisėja per ikoniškiausius legendinio kompozitoriaus garso takelius, atliekama simfoninio orkestro „Lords of the Sound“.

Kviečiame į unikalų muzikinį renginį – simfoninį šou „Ennio Morricone muzika“, skirtą vieno įtakingiausių kino istorijos kompozitorių palikimui.

Koncertinė programa – auksinė Morricone šedevrų kolekcija:
„Pianisto legenda“
„Django Unchained“
„The Hateful Eight“
„The Mission“
„New Cinema Paradiso“
„Once Upon a Time in the West“
„Once Upon a Time in America“
„The Good, the Blog and the Ugly“
„For a Fistful of Dollars“
„For a Few Dollars More“
„A Fistful of Dynamite“
„The Untouchables“
„The Professional“
„Octopus“
„Sack of Vanity“
„We Die of Love“

Scenoje:
„Lords of the Sound“ simfoninis orkestras;
Choras ir solistai (vokalas ir instrumentinė partija).
Vizualinis šou dizainas – originalios vaizdo meno kompozicijos, specialiai sukurtos šiai programai, derinamos su įtraukiančiais apšvietimo efektais dideliame ekrane.

Kiekvieną muzikinį kūrinį papildo specialiai sukurti vaizdai, kurie sustiprina emocinį muzikos poveikį.
Mėgstamos kino melodijos nukels jus į nostalgišką kelionę, kokios dar nesate patyrę.

Kodėl turėtumėte apsilankyti šiame koncerte:
– Gyvas dialogas su kino aukso amžiumi;
– Muzika, kuri iš karto atpažįstama ir paliečia sielą;
– Įtraukiantis šou, kuriame kiekvienas kūrinys atrodo kaip trumpa istorija;
– Vakaras, kuris sujaudins net tuos, kurie nėra susipažinę su klasikine kino muzika.

Tai daugiau nei koncertas – tai nuoširdi duoklė Maestro, kurio muzika kalba apie meilę, liūdesį ir nesenstantį grožį.
Vienas vakaras. Vienas orkestras. Viso gyvenimo emocijos.
Jūs tiesiog privalote tai pajusti gyvai.

Smuiko virtuozas PHILIPPE QUINT (JAV) ir „CAMERATA SOLARIS“ Šiaulių miesto simfoninis orkestras | Dirigentas VILHELMAS ČEPINSKIS
2026-04-15 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Pasaulinės meno dienos proga klausytojai kviečiami į išskirtinį koncertą, kuriame pasirodys vienas ryškiausių šių dienų smuikininkų – Philippe Quint (JAV). Giriamas už „degte degančią poetišką lyriką” (UK Daily Telegraph) ir „tono platumą bei aistrą” (The New York Times), atlikėjas žavi publiką visame pasaulyje novatoriškomis interpretacijomis ir ypatinga muzikine charizma.
Šiame koncerte Philippe Quint gros drauge su „Camerata Solaris” Šiaulių miesto simfoniniu orkestru, kuriam diriguos Vilhelmas Čepinskis – smuikininkas, dirigentas ir vienas ryškiausių Lietuvos muzikos asmenybių. Susitikimas scenoje žada ypatingą meninį dialogą tarp tarptautinio meistriškumo ir Lietuvos muzikinės energijos.
Philippe Quint – daugybės prestižinių koncertų ir festivalių svečias, koncertavęs su tokiais orkestrais kaip Londono filharmonijos, Čikagos simfoninis, Los Andželo filharmonijos ir Karališkasis Škotijos nacionalinis orkestras. Jis taip pat yra aktyvus šiuolaikinės muzikos ambasadorius, kuriam kūrinius dedikavo žymūs mūsų laikų kompozitoriai, tarp jų Errollyn Wallen ir Lera Auerbach.
Philippe Quint groja 1708 m. „Ruby“ Antonio Stradivari smuiku, kurio naudojimosi teisę jam suteikė „The Stradivari Society®“.

Maestro Vilhelmą Čepinskį ir smuiko virtuozą Philippe Quint sieja graži bičiulystė, užsimezgusi dar devintajame dešimtmetyje Niujorke, prestižinėje „Juilliard“ muzikos mokykloje, ir iki šiol tęsiama bendruose muzikiniuose keliuose.
Programoje:
I d.
WOLFGANG AMADEUS MOZART – operos „Don Žuanas” uvertiūra
MAX BRUCH – Koncertas smuikui ir orkestrui Nr. 1 g-moll, op. 26
II d.
LUDWIG VAN BEETHOVEN – Simfonija Nr. 3 Es-dur, op. 55 („Herojinė”)

Dirigentas – VILHELMAS ČEPINSKIS.
Renginio vedėja – Raimonda Sližienė.

Koncertas, skirtas Pasaulinei meno dienai, taps švente muzikai, kūrybai ir gyvam atlikimo menui – tai vakaras, kviečiantis patirti išskirtinę emociją, įkvėpimą ir aukščiausio lygio muzikinį meistriškumą.

Orkestro globėjas Šiaulių miesto meras Artūras Visockas
Rėmėja – Šiaulių miesto savivaldybė

Pjesių skaitymai ir eskizai #3 | „Menas“ (Yasmina Reza)
2026-04-16 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Skaitymus režisuoja aktorius Vladyslav Mozghovyi
Dalyvauja:
Aidas Matutis
Daliaus Jančiauskas
Severinas Norgaila
Pjesė nagrinėja draugystės trapumą, skonio ir vertybių konfliktus bei tai, kaip menas tampa pretekstu išryškinti gilesnes asmenines nuoskaudas ir vidinius prieštaravimus. Subjektyvaus meno suvokimo, ego ir poreikio būti išgirstam temos šiandien ypač aktualios visuomenėje, kurioje kitokia nuomonė dažnai suvokiama ne kaip dialogo galimybė, o kaip grėsmė. Ši pjesė pasirinkta dėl tikslios dramaturgijos, subtilaus humoro ir didelių aktorinių galimybių. Skaitymo formatas leidžia susitelkti į tekstą, ritmą, pauzes ir aktorių tarpusavio sąveiką, neapkraunant medžiagos papildomais sceniniais efektais.
Po pjesės skaitymo kviečiame dalyvauti diskusijoje su aktoriais.
***
Renginys nemokamas.
Siekiant užtikrinti jūsų patogumą, rekomenduojama registracija https://forms.gle/SR7LVCMARbfELACZA
***
Pjesių skaitymai ir eskizų pristatymai – tai šio sezono naujienos – Teatro klubo renginių – dalis. Šių skaitymų tikslas – sugrąžinti teksto svarbą ir minties svorį, pristatant įvairių laikotarpių, stilių ir žanrų dramos kūrinius, kurie gali būti įdomūs, aktualūs ir jaudinantys šiuolaikinį žiūrovą.
TEATRO KLUBAS skirtas plačiajai visuomenei – visiems smalsiems ir atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti šiuolaikinio teatro ir kultūros procesus. Kiekvienas ciklo renginys siūlys skirtingą pasirinktos temos pristatymo formą, tačiau visus juos jungs galimybė diskutuoti, klausti ir išsakyti savo nuomonę.

Pasaulinio garso ansamblio „SULIKO“ (Sakartvelas) koncertas
2026-04-16 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Pasaulinio garso ansamblis „Suliko“ iš Sakartvelo gastroles po Baltijos šalis pradeda Lietuvoje

Unikalūs balsai, dainuojančios širdys ir specialiai ruošiama programa, kurioje atsispindės kartvelų muzikinė istorija nuo archajinių kūrinių iki šiuolaikinių operų ir miesto romansų – visa tai pirmieji išgirs Lietuvos klausytojai. Tbilisio operos ir baleto teatro pagrindiniai solistai – pasaulinio garso ansamblis „Suliko” sugrįžta pilna sudėtimi ir leidžiasi į gastroles po Baltijos šalis, o turą pabaigs Lenkijoje.

Keturi koncertai Lietuvoje liudys ir muzikinę draugystę tarp Sakartvelo ir Lietuvos. Prie dešimties ansamblio „Suliko” solistų prisijungs Vilniaus styginių kamerinis orkestras. Dviejų dalių koncertinėje programoje skambės pasaulio ir kartvelų operų perlai, daugiabalsės dainos, bažnytinės giesmės, kartvelų liaudies dainos ir miesto romansai.

Tbilisio operos ir baleto valstybinio teatro ansamblis „Suliko“ buvo įkurtas 2007 m. Jo repertuaras išsiskiria įvairove ir aprėpia daugybę žanrų. Ansamblis daug dėmesio skiria polifoninei vokalinei muzikai, kurią UNESCO yra pripažinęs nematerialaus kultūros paveldo šedevru. „Suliko” yra surengę virš 400 koncertų visame pasaulyje ir koncertuoja iki šiol, reprezentuodami savo šalį ir jos muzikinį bei kultūrinį paveldą.

Dalyvauja Tbilisio operos ir baleto teatro pagrindiniai solistai:
Vano Galuashvili (baritonas, ansamblio vadovas)
Grigol Makharadze (tenoras)
Tamaz Saginadze (tenoras)
Giorgi Motsikulashvili (antrasis tenoras)
Shalva Abramashvili (antrasis tenoras, gitara, panduri)
Sulkhan Gvelesiani (baritonas)
Beqa Gvinashvili (baritonas, salamuri (dudukas) panduri, bosinė panduri)
Ilia Datuashvili (antrasis baritonas, panduri, bosinė panduri)
Gela Chakhvadze (bosas)
Levan Makaridze (bosas)
Irina Aivazova (koncertmeisterė)

Vilniaus styginių kamerinis orkestras

PILĖNAI. Alytaus miesto teatras
2026-04-17 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Šiandien sunku rasti žmogų, negirdėjusį herojiškos Pilėnų istorijos. Bet ar kada nors susimąstėme, kas slypi už šios šlovingos legendos? Kaip gyveno žmonės, nujausdami, kad priešas netrukus pasibels į jų miesto vartus? Ką jie patyrė, susidūrę su neįveikiama jo galia ir neišvengiama savo mirtimi? Kokios mintys ir jausmai užplūdo pražūčiai pasmerktus Pilėnų gyventojus? Kokią masinę paniką jie išgyveno tą nelaimingą dieną?
Nauja „Pilėnų“ sceninė versija kviečia įsižiūrėti į vieną dramatiškiausių Lietuvos istorijos puslapių, nes ši istorija yra ne tik apie kryžiuočių apsuptus Pilėnus, bet ir apie mus, esančius itin pavojingo ir agresyvaus kaimyno taikiklyje.
Pilėnai išnyko ugnyje. Kaip turime gyventi mes, kad ateinančioms kartoms paliktume daugiau nei kalną pelenų ir liūdną legendą apie mūsų kartos pabaigą? Drąsų ir veržlų spektaklio ritmą kuria profesionalių menininkų komanda, kviečianti žiūrovus patirti išmoningą dramos, elektroninės muzikos, šviesų dizaino ir videomeno sintezę teatro scenoje.
Režisierius ir autorius – Aleksandras Špilevoj
Režisieriaus asistentė – Alma Purvinytė
Scenografė – Kamilė Makvytytė
Kostiumų dailininkė – Marija Petraitytė
Šviesų dailininkas – Paulius Jakubėnas
Kompozitorius – Daividas Gnedinas
Choreografas – Marius Pinigis
Vaidina: Andra Kavaliauskaitė, Lyja Maknavičiūtė, Dovydas Šernas, Tadas Gryn, Eglė Juškaitė, Erika Jasinskaitė – Salickienė, Jonas Gaižauskas, Vaidas Praspaliauskas, Vincas Vaičiulis, Arnas Janavičius

Džiazo orkestrui „Romuva“ – 15 metų!
2026-04-18 17:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Džiazo orkestras „Romuva“ kviečia į jubiliejinį 15-os metų koncertą, kuris vyks 2026 m. balandžio 18 d. 17 val. koncertų salėje „Saulė“ (Tilžės g. 140, Šiauliai). Per penkiolika veiklos metų orkestras tapo reikšminga Šiaulių miesto kultūrinio gyvenimo dalimi, aktyviai koncertuoja, dalyvauja projektuose ir puoselėja džiazo muzikos tradicijas.
Jubiliejinis koncertas – tai simbolinis šio kūrybinio kelio apibendrinimas ir kartu naujų muzikinės raiškos krypčių pristatymas. Koncerto programoje skambės įvairiapusis džiazo orkestro repertuaras – nuo klasikinio bigbendo skambesio iki šiuolaikinių aranžuočių, išsiskiriančių improvizacijos laisve, stilistine įvairove ir energingu atlikimu. Ypatingu vakaro akcentu taps svečių – legendinės Lietuvos roko grupės BIX – pasirodymas. Jų dalyvavimas suteiks koncertui papildomos dinamikos ir praplės muzikinę programą, sujungdamas džiazo ir roko stilistikas į vientisą sceninę patirtį.
Džiazo orkestras „Romuva“ kviečia klausytojus patirti gyvos muzikos energiją, improvizacijos spontaniškumą ir skirtingų muzikos žanrų dialogą.
Renginys nemokamas.

Spektaklis „Anoniminiai šokiai“
2026-04-18 18:00 (Europe/Helsinki) | Valstybinis Šiaulių dramos teatras, Tilžės g. 155, Šiauliai, 76297, Lietuva
Prieblandoje skendintis kambarys. Įprastos kėdės, lakoniškos registratūros, o galbūt biuro interjero detalės, pakampėse išdėlioti muzikos instrumentai. Patalpos gilumoje – paslaptingos durys, pro kurias kartais prasiskverbia keisti, nežemiški garsai ir blanki, šaltoka šviesa. Kokia tai vieta? Gydymo įstaigos laukiamasis, religinės bendruomenės susibūrimų erdvė, o gal požeminė slėptuvė?

Pora šios įstaigos darbuotojų jau vietoje, tyliai atlieka savo kasdienes užduotis – registruoja atvykstančius, juos suskirsto ir palydi laukti. Čia renkasi žmonės, ieškantys kažko, o ko – jie patys tiksliai nežino. Galbūt pagalbos, gal išsigelbėjimo, o gal tiesiog trumpos užmaršties. Jie kantriai laukia savo eilės patekti ten, kur, atrodo, bus išspręsti visi jų rūpesčiai. Bet ar jiems tikrai įmanoma padėti?

„Anoniminiai šokiai“ – tarpdisciplininis darbas, teatrinėmis priemonėmis tyrinėjantis įvairias priklausomybės formas, desperatiškas dopamino paieškas ir nenuilstamą norą pabėgti nuo realybės. Kūrybinė grupė į šias temas pažvelgė plačiai, dalindamasi asmeninėmis patirtimis, klausdama, kas slypi už priklausomybių, ieškodama įvairių jų išraiškos formų.

Spektaklio pagrindas – improvizacijų metu atrasta veiksminė dramaturgija. Svarbų vaidmenį taip pat atlieka muzika, kurioje susipina šiuolaikinė elektronika ir baroko estetika. Visa tai padeda aktoriams išsilaisvinti iš tradicinio psichologinio teatro rėmų. Veikėjų monologai kuriami subtiliai supinant realias kūrėjų patirtis su išgalvotomis, tyčia nutrinama riba tarp to, kas išgyventa ir kas suvaidinta. Šios istorijos galėtų būti tikrais liudijimais, tačiau galėtų būti ir kruopščiai sumanyta fikcija. Kaip yra iš tikrųjų – niekas negali būti tikras.

Režisierius Darius Gumauskas
Dramaturgas Rimantas Ribačiauskas (dramaturgija sukurta bendradarbiaujant su kūrybine grupe)
Kompozitorius Vytautas Leistrumas
Choreografė Erika Vizbaraitė
Scenografė Renata Valčik
Videomenininkas Vytautas Narbutas
Šviesų dailininkas Vilius Vilutis
Garso režisierius Paulius Trijonis

Prodiuseriai: Valstybinis Šiaulių dramos teatras, „Operomanija“

Anonimai – Nomeda Bėčiūtė, Jūratė Budriūnaitė, Tautvydas Galkauskas, Monika Geštautaitė, Dalius Jančiauskas, Rusnė Navickaitė, Severinas Norgaila, Inga Norkutė, Vilija Paleckaitė, Juozas Žibūda; kontratenoras Vaidas Bartušas.

Režisierius Darius Gumauskas:
„Spektaklio idėja kilo paradoksaliame kontekste – vakarėlyje, kur skambėjo barokinis spinetu atliekamas kūrinys, o klausytojai, šiuolaikiniai žmonės, gyvai reagavo į senąją muziką. Netikėtas dviejų laikmečių – XXI amžiaus vakarėlio atmosferos ir barokinės muzikos – susidūrimas sukūrė įtaigų vaizdinį, leidžiantį trumpam atitrūkti nuo kasdienybės rūpesčių: skurdo, depresijos, nelaimingos meilės, finansinių ar moralinių krizių bei vis labiau juntamos karo grėsmės. „Anoniminiai šokiai“ – tai spektaklis apie laukimą blogiausio, tikintis, kad to galima išvengti arba apsimetant, kad nieko blogo nevyksta. Apie norą išlikti, pasikeisti, gal net patirti vidinį nušvitimą. Apie buvusio gyvenimo abstinenciją, atvedusią žmones į laukiamąjį, kuriame galbūt pavyks išsigelbėti. Galiausiai, apie suvokimą, kad gelbėtojas neprivalo ateiti iš šalies – kiekvienas atsakingas pats už save, bet vis dėlto visi esame tarp žmonių.“

Dramaturgas Rimantas Ribačiauskas:
„Šiame spektaklyje veikia gausus būrys talentingų Šiaulių dramos teatro aktorių. Bet ne tik jie, o ir spektaklio režisierius, choreografė, net kompozitorius yra įgiję aktorinį išsilavinimą. Tad nenuostabu, kad spektaklis labai aktorinis, gimęs iš aktoriaus žvilgsnio į pasaulį – grįsto nuojauta, neracionalaus, jusliško, gal net truputį mistiško. Įdomu atsidurti tokioje laikinoje gentyje, rasti joje sau vietą ir taip iš naujo susitikti su viena stipriausių savo priklausomybių, nuo kurios buvau šiek tiek nutolęs – priklausomybe nuo teatro, – įsitikinti, ar jis dar „veža“, ir patikrinti, kokio stiprumo bus pagirios.“

Kompozitorius Vytautas Leistrumas:
„Spektaklio muzikinis-garsinis turinys remiasi bendros kūrybos ir ansambliškumo principu. Gyvai kuriama muzika (naudojant spinetą, sintezatorių, būgnus bei kitus objektus) ir aktorinės improvizacijos kyla iš trupės narių tarpusavio įsiklausymo, pasitikėjimo ir spontaniško veikimo, atsisakant vertinti tiek save, tiek kitus. Akcentuojamas „muzikinis zen“ – kūryba per bendrystę ir intuiciją, o ne išankstinį planavimą. Scenoje juntama sąsaja su baroku, atsiskleidžianti spineto garsais ir tam laikmečiui būdingais improvizacijos bei ansambliškumo principais. Bendros kūrybos procesas atveria netikėtas individualias ir kolektyvines kūrybiškumo galimybes; siekiama žiūrovams perteikti autentišką, laisvą ir universalią buvimo kartu patirtį.“

Choreografė Erika Vizbaraitė:
„Spektaklio „Anoniminiai šokiai“ choreografija sukurta reaguojant į režisūrinius uždavinius bei scenines situacijas. Judesio raiška gimė per kūrybines improvizacijas, kurių metu buvo ieškoma dramaturgiją atliepiančio veiksmo, veikėjų kūniškų išraiškų, sustiprinančių vidines personažų būsenas. Spektaklyje judesys nėra vien forma, jis reiškiasi kaip pojūtis, reakcija, emocija, kylanti iš artistų kūno ir aplinkos santykio. Kūrinyje dominuoja organiškas veikėjų judėjimas, nuo minimalistinių judesio impulsų iki masinių fizinių struktūrų, kompozicijų. Vyrauja erdvę transformuojanti choreografija, o erdvė veikia pačius personažus. Judesys kūrinyje kyla ir kaip apgalvotas kūrybinis sprendimas, o kartais – kaip netikėtas, tačiau tikras impulsas.

Premjera: 2025 m. rugsėjo 26-27 d.

Lietuvių kalba su surtitrais anglų kalba

Pjesių skaitymai ir eskizai #4 | „Pranašas Jona“ (Kazys Saja)
2026-04-23 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Skaitymą režisuoja aktorius Arnoldas Jalianiauskas
Veikėjai:
Pasakotoja, Zedeka – Monika Geštautaitė
Pranašas Jona – Dalius Jančiauskas
Paschoras – Juozas Bindokas
Nabalas – Aidas Matutis
Skurlatas – Severinas Norgaila
Smerdizas – Aurimas Žvinys
Has Bazas – Rolandas Dovydaitis
Ogola – Danguolė Petraitytė
Ogoliba – Jūratė Budriūnaitė
Nuji Mardukas – Mindaugas Jurevičius
Meša – Juozas Žibūda
Į laivą susirinkusi margaspalvė keleivių minia netikėtai patenka į stichijos gniaužtus. Audrai stiprėjant, baimė ima viršų – žmonės pradeda ieškoti kaltų, aukoti turtą, o galiausiai ir vienas kitą. Tarp jų – pranašas Jona, bėgantis nuo savo pašaukimo, ir žmogus, bandantis išsaugoti žmogiškumą net tada, kai aplink jį griūva moralės ribos.
Tai tragikomiškas, bet aštrus pasakojimas apie žmogaus silpnumą, atsakomybę ir pasirinkimą tarp baimės bei sąžinės. Keliamas klausimas: kas iš tiesų lemia mūsų likimą – Dievo valia ar mūsų pačių sprendimai?
Paslaptinga kelionė, audringi pasirinkimai ir žmogaus sąžinės išbandymas – visa tai susipina Kazio Sajos tragikomedijoje „Pranašas Jona“.
Po pjesės skaitymo kviečiame dalyvauti diskusijoje su aktoriais.
***
Renginys nemokamas.
Siekiant užtikrinti jūsų patogumą, rekomenduojama registracija: https://forms.gle/XQuEvW2vB862MAWEA
***
Pjesių skaitymai ir eskizų pristatymai – tai šio sezono naujienos – Teatro klubo renginių – dalis. Šių skaitymų tikslas – sugrąžinti teksto svarbą ir minties svorį, pristatant įvairių laikotarpių, stilių ir žanrų dramos kūrinius, kurie gali būti įdomūs, aktualūs ir jaudinantys šiuolaikinį žiūrovą.
TEATRO KLUBAS skirtas plačiajai visuomenei – visiems smalsiems ir atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti šiuolaikinio teatro ir kultūros procesus. Kiekvienas ciklo renginys siūlys skirtingą pasirinktos temos pristatymo formą, tačiau visus juos jungs galimybė diskutuoti, klausti ir išsakyti savo nuomonę.

ANYANYA & MEDA BORISAITĖ – DUETO MAGIJA su Šiaulių bigbendu
2026-04-24 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
ANYANYA & MEDA BORISAITĖ – DUETO MAGIJA su Šiaulių bigbendu
Publikai pažįstami iš LNK projekto „Žvaigždžių duetai“, Anyanya ir Meda Borisaitė kviečia į išskirtinį koncertą Šiauliuose, koncertų salėje Saulė.
Dviejų išskirtinių balsų susitikimas – tai vakaras, kuriame susilieja emocija, šiluma ir muzikinė jėga. „Lietuvos balso“ nugalėtojas ir nacionalinės „Eurovizijos“ finalininkas Anyanya kartu su charizmatiška Meda Borisaite pristato programą, kurioje skambės legendiniai soul, pop ir džiazo kūriniai naujai – subtiliai ir jausmingai, gyvai atliekami kartu su Šiaulių bigbendu.
Koncertų salės „Saulė“ erdvė ir gyvas bigbendo skambesys suteiks šiam pasirodymui ypatingą atmosferą – kai kiekviena nata, kiekvienas balsų ir orkestro suskambėjimas kuria tikrąją dueto magiją.
Nepraleiskite šio ypatingo vakaro – susitikime balandžio 24 d. 18:00 val. koncertų salėje „Saulė“, Šiauliuose!

Renginio trukmė: ~ 1 val. 30 min.
Nuolaidos: netaikomos
Nemokamai: vaikai nemokamai neįleidžiami

Spektaklis „Remyga“
2026-04-24 18:30 (Europe/Helsinki) | Valstybinis Šiaulių dramos teatras, Tilžės g. 155, Šiauliai, 76297, Lietuva
Rimantas Kmita
REMYGA

Režisierius – Oskaras Koršunovas
Režisieriaus asistentas – Jokūbas Brazys
Scenografė – Irina Komissarova
Kostiumų dailininkės – Justina Ignatavičienė, Greta Milevičiūtė
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas
Video menininkas – Ignas Juzokas
Muzika – Paulius Ignatavičius, Gintas Gascevičius, Severinas Norgaila, Eligijus Žilinskas, Paulius Trijonis, Lukas Malinauskas

Spektaklis „Remyga“ nuo pirminio sumanymo iki galutinio realizavimo yra susijęs su Šiauliais. Specialiai šiam spektakliui pjesę rašęs bestselerio „Pietinia kronikas“ autorius Rimantas Kmita pateikia fantasmagorišką istorijos versiją, nuaustą iš tikrų faktų ir fikcijos. Pjesėje kalbama apie miestą ir jo žmones, apie tikrus įvykius ir mitus, apie tuos, kuriems miestas tapo jų likimu. „Remyga“ grąžina žiūrovus į pirmuosius Nepriklausomybės metus. Su kokiais (ne)matomais priešais tuomet kovojome? Kuo mes buvome ir kuo tapome?
Pjesės veiksmas vyksta prieštaringais 1988-1992 metais Šiauliuose. Daugelis dar gerai prisimename šį sudėtingą pokyčių laiką, kai su nepriklausomybės idealizmu grūmėsi tamsiosios senųjų struktūrų jėgos. Tarp šių dviejų jėgų blaškosi ir pagrindinis pjesės herojus – Remyga. Atitarnavęs sovietinėje armijoje Afganistane, Remyga grįžta į gimtuosius Šiaulius. Jis norėtų gyventi kaip „visi normalūs žmonės“ – būti mylimu vyru, geru tėvu, pareigingu darbuotoju. Tačiau praeities šešėliai ir aplink tvyrantis chaosas vis tirštėja, o tamsiosios jėgos įgauna vis didesnių galių. Kaip tokioje chaotiškoje visuomenėje nubrėžti ribą tarp gėrio ir blogio? Kaip išlikti sąžiningu prieš save ir kitus? Kaip suvaldyti savo vidinius demonus? Kokia yra nepriklausomybės – politinės ir asmeninės – kaina?
Spektaklio kūrėjai suplakė sunkiai nusakomo žanro kokteilį iš dokumentinės medžiagos, kasdienybės autentikos, psichodelinės mistikos ir gyvo roko muzikos. Režisierius Oskaras Koršunovas „Remygoje“ įžvelgia anuometinį visos Lietuvos veidą: „tai, kas tuomet vyko Šiauliuose, vyko ir visoje Lietuvoje“.
Premjera – 2020 m. spalio 22 d.

Nuotraukos autorius – Juozas Bindokas.

Spektaklis „Revizorius“
2026-04-25 18:00 (Europe/Moscow) | Valstybinis Šiaulių dramos teatras, Tilžės g. 155, Šiauliai, 76297, Lietuva
Pjesės autorius – NIKOLAJUS GOGOLIS
Režisierius – AIDAS GINIOTIS
Antrasis režisierius VAIDOTAS ŽITKUS
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Laura Luišaitytė
Kompozitorius – Ignas Juzokas
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas

Į Valstybinį Šiaulių dramos teatrą pagaliau atvyko „Revizorius“! Atlydėtas šmaikščių improvizacijų meistro Aido Giniočio, „Revizorius“ kviečia pasijuokti iš mūsų prigimtinio noro būti bent truputį gudresniais ir lygesniais už kitus.
Įsibėgėjus XXI a., įsivaizduojame, kad jau daugmaž „perkandome“ manipuliatorių žaidimus ir įmanomas korupcines schemas. Bet ar tikrai? O gal tik išmokome jų nepastebėti? Ar šiandien atsirastų tikrai žinančių, kuris yra korumpuotas, o kuris – tik jo auka.
O kas, jei didžiausių manipuliatorių ir „pilkųjų kardinolų“ mes apskritai net nežinome? Nesibaigiančių manipuliacijų, kyšių, „ranka ranką plauna“ sistemų apraizgytame pasaulyje, atrodo, nebeįmanoma išnarplioti korupcijos mazgo į tiesų siūlą. O tai jau visai nejuokinga mintis.

Premjera 2019 m. kovo 23 d.

Spektaklis „Nepaprasta triušio Edvardo kelionė“
2026-04-26 14:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierė – Milda Mičiulytė
Inscenizacijos autorė – Daiva Čepauskaitė
Scenografas ir kostiumų dailininkas – Artūras Šimonis
Kompozitorius – Martynas Bialobžeskis
Choreografas – Carlo Bibiano
Video menininkas – Titas Jurjonas
Vaidina:
Edvardas – Severinas Norgaila
Abilena – Gintarė Ramoškaitė-Jokubauskė
Pelegrina (ji ir Lolia, Sargas, Senutė) – Monika Šaltytė
vejys Lorensas – Juozas Bindokas
Žvejo žmona Nelė – Rimanta Krilavičiūtė
Klajūnas Bulius – Dalius Jančiauskas
Braisas – Tautvydas Galkauskas
Sara Ruta – Rusnė Navickaitė
Spektaklis „Nepaprasta triušio Edvardo kelionė“ sukurtas pagal visame pasaulyje populiarų amerikiečių autorės Kate DiCamillo romaną vaikams “Nepaprasta Edvardo Tiuleino kelionė”.
Spektaklyje susipažinsite su triušiu Edvardu Tiuleinu – dailiu porcelianiniu žaislu, kurį be galo myli jo šeimininkė – mergaitė Abilena. Tačiau triušis Edvardas mylėti nemoka. Nors Abilena Edvardui demonstruoja didžiulę pagarbą ir meilę, jis galvoja tik apie save ir nuolat gėrisi puikia savo išvaizda. Bet vieną lemtingą dieną jis iškrenta per laivo bortą į jūrą. 297 dienas vandenyno dugne praleidęs Edvardas išmetamas į krantą ir praeinantys žvejai ištraukia jį iš žvejybos tinklo. Taip prasideda didžioji porcelianinio triušio kelionė meilės link. Per ilgus klaidžiojimus Edvardas pakeičia sutiktų veikėjų gyvenimus, o kartu išmoksta mylėti ir ilgėtis. Edvardo kelionė jį nuveda ne tik toli nuo namų, bet ir toli nuo to, kuo jis kažkada buvo.
Ką reiškia mylėti? Atjausti? Ilgėtis? Atvėrę savo širdį kitiems, dažnai tampame ne tik laimingi, bet ir pažeidžiami. Kartu su džiaugsmu įsileidžiame ir nerimą, rūpestį, ilgesį, o kartais net skausmą. Bet visi, kurie kada nors mylėjo, žino, kad būtent tada, kai mūsų širdis spurda iš meilės, jaučiamės labiausiai gyvi. Nuostabi pasaka apie pasipūtėlį Edvardą moko, kad mylinti širdis kartais dūžta, bet visi jausmai mus augina, o abejingumas paverčia šaltomis porcelianinėmis lėlėmis.
Jautri triušio Edvardo kelionės istorija spektaklyje pasakojama pasitelkus įspūdingus XX a. pradžia dvelkiančius kostiumus ir scenografiją, lėlių teatro elementus, gyvai atliekamas dainas ir šokius.
Šis spektaklis užburs tiek vaikų, tiek suaugusiųjų širdis ir dar kartą primins – „jeigu neketini mylėti ar būti mylimas, tuomet visa kelionė yra beprasmė“.
Premjera – 2024 m. gruodžio 26 d., 2025 m. sausio 5 d.

HOMO ASFALTUS. Ansamblis „Lietuva“
2026-04-29 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Ansamblis „Lietuva“ pristato premjerą – muzikinį spektaklį „Homo asfaltus“, kuris šįkart nustebins itin neįprastu formatu tiek ilgamečius gerbėjus, tiek tuos, kurie tik atranda ansamblio kūrybinius eksperimentus.
Pastaruosius trisdešimt Nepriklausomybės metų lietuvių literatūra žvilgsnį kreipė į miesto kultūrą, mieste gyvenantį žmogų ir tam tikra prasme romantizavo skubantį, karjeros siekiantį, aktyvų viesuomeninį gyvenimą gyvenantį individą. Sovietmečiu kaimo įvaizdis sąmoningai dengtas būtais ir nebūtais dalykais. Atgavus Nepriklausomybę daugelis svajojo, kad Vilniuje atsirastų dangoraižiai, kad jis taptų intensyvus kaip Paryžius, Berlynas, Londonas ar Niujorkas.
Vis tik didelis gyvenimo tempas ir informacijos gausa nėra organiška žmogaus organizmui, kuris daugiausiai gyvavo gamtos apsuptyje. Žmogus nesikeičia taip greitai, kaip gali keisti aplinką aplink save. Dabar pastebimas vis didesnis jaunimo grįžimas į gamtą, grįžimas gyventi į kaimą, kuris dėl didelės emigracijos stipriai ištuštėjo. Jaunimas gręžiasi į gamtą, todėl išeivijoje gyvenusių lietuvių kūryba, kuriame juntamas kaimo ir gamtos ilgesys ima vėl rezonuoti.

Miesto ir kaimo priešprieša lietuvių literatūroje dažna, tačiau dabar tarsi iš naujo atgyja bežemių tekstai. Bežemiais lietuvių literatūroje vadiname autorius, kūrusius tremtyje, kurie išgyveno stiprų gimtosios žemės ilgesį, tiksliau tariant – Lietuvos ilgesį. Daugelis jų emigravo gyventi didmiesčiuose, palikę ramų kaimo gyvenimą Lietuvoje. Ir visų pirma šis kūrinys gimė įsikvėpus Jono Meko kūrybos ir jo pjesės „Pati pradžių pradžia”.
J. Mekas daugybėje kūrinių reflektavo tremties, tapatybės, nostalgijos ir prisitaikymo svetimoje kultūroje temas. Įkvėpti J. Meko – tai reiškia, esame įkvėpti jo asmeninių išgyvenimų, tremties ir vienišumo jausmo, gimtinės ilgesio, tapatumo paieškų, laiko trapumo ir kitų egzistencinių klausimų, kylančių žmogui, atsidūrusiam istorinių lūžių kryžkelėje, karo nuniokotame pasaulyje, kuris rezonuoja su šių dienų pasauliu. Įkvėpti J. Meko pjesės „Pati pradžių pradžia” bei jo gebėjimo sufokusuoti žmogaus žvilgsnį į čia ir dabar pulsuojančią gyvą gamtą, kuri egzistuoja be jokios žmogaus pastangos, be jo proto pastangos.

Taip pat pasitelkę kitų išeivijos lietuvių jau klasika tapusius tekstus – Antano Škėmos „Balta drobulė”, Alfonso Nyka-Niliūno „Eldorado” ar Kazio Bradūno „Donelaičio kapas” – atliepiame šiandieninį žmogų, kurį pavadinome „Homo asfaltus”. Šie kūrėjai literatūroje priskiriami bežemiams, nes visi kūrė išeivijoje, dažniausiai dideliuose pasaulio miestuose. Ir šį jausmą – ilgesį gimtosios žemės, mes perkeliame į šiandieninį Homo asfaltus, kuris globaliame pasaulyje, jaučiasi lyg tremtyje ir ieško savęs.

Homo asfaltus važinėja Boltu pirmyn atgal, lygiai kaip Garšva (A.Škėmos „Drobulė”) liftu kylantis aukštyn žemyn, visiškai praradęs prasmės jausmą.
Homo asfaltus gyvena pasaulio pabaigos nuojautoje, dėl vykstančio karo ir vis tiek labiausiai gali rūpintis nuvytusiomis begonijomis.
Homo asfaltus gyvena praradęs namų, savo žemės jausmą, suabejojęs ar po asfaltu dar yra žemė?

Homo asfaltus praradęs gebėjimą jausti, todėl nebejaučia net naujos gyvybės savo pilve ir būtent nėštumas – nauja pradžia – sugeba pažadinti Homo asfaltus žmogų pradėti iš naujo, tokiu būdu pasaulio pabaigą paversdamas pasaulio pradžia, kuriame kalba ir žodis išnyksta ir lieka tik archajiška muzika. Tai bus muzikinė kelionė, nuo šiandien atgal į praeitį, prie tautinio paveldo – dainų, instrumentų iki vietos, kuriame žodis nebeegzistuoja, lieka tik garsas.

„Pasaulio pabaigos nuojauta, kurioje mes gyvename, šiandien yra naujo pasaulio pradžios galimybė. Mes pervertinome protą, todėl be perstojo sukamės pragaro ratuose, bet vis dar egzistuoja konstruktai, kurie mus grąžina prie gamtos, vienas jų – nėštumas”, – sako režisierė Giedrė Kriaučionytė-Vosylienė.

Lauros Švedaitės kuriamas libretas pasakoja apie dabar mieste gyvenančią ir ant tilto stovinčią, šokti pasiryžusią moterį, kuri iš aplinkinių sužino, kad yra nėščia, nes pati šito nepastebi. Visų pirma, šis įvykis jos žvilgsnį kreipia į pasaulį – „į kokį pasaulį aš išleisiu savo būsimą vaiką”? O jos pasaulis yra miestas, kuriame ji gyvena – pragaro alegorija – jame nepakeliamai karšta, juo klajojant sukiesi pykčio, godumo, melo ratuose. Mieste viešpatauja benamiai. Žmonės, neturintys namų, tik randantys vietą, kur permiegoti dar vieną naktį. Nėščia moteris – miesto gyventoja pradeda justi norą grįžti į gamtą, nes tol, kol ji yra mieste, ji tarsi ištremta iš savo normalaus būvio – gyvenimo gamtoje. Mieste ji sutinka senuką, kuris stovi basas. Jis klausia: „ar aš esu paskutinė karta, kurie vaikščios basi”? Ji ima bėgti ir atsiduria miške. Čia nusiauna batus ir ima jausti, kaip gamta kalba į ją. Galiausiai prasideda gimdymas ir prapliumpa lietus. Naujas žmogus žymi naują galimą pradžią ir naują etapą.

Muzika, kurią kuria Dominykas Digimas, atspindi kelionę iš dabartyje girdimų ritmų, kurie mėgina priversti Homo asfaltus jausti. Šiuolaikinė muzika, neturinti subtilumo, kuri privalo skambėti garsiai ir intensyviai, kad pažadintų Homo asfaltus žmogų iš sąstingio, tarsi pabudinti iš nejautros sapno. Atspindi kelionę ir per tautinį paveldą – sutartines, kanklių, birbynių skambesį, muziką, kurią Homo asfaltus žino, bet yra pamiršęs, kuri kelia prisiminimus. Kelionę į bežodę muzikos plotmę, archaiką, kurioje lieka tik skambesys, o žodžiai išnyksta, kur funkcionuoja tik jausmai ir Naujos pradžios viltis.

Kompozitorius – Dominykas Digimas
Režisierė – Giedrė Kriaučionytė-Vosylienė
Scenarijaus ir libreto autorė – Lina Laura Švedaitė
Kostiumų dailininkė – Izabelė Narečionytė
Dirigentas – Egidijus Kaveckas

Atlikėjai: valstybinio ansamblio „Lietuva“ choras ir orkestras
Solistė: Smiltė Murencevaitė – Janušienė

Spektaklis „SENJORAI“ A. Nicolaj (rež. R.Kazlas)
2026-04-30 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Spektaklis pagal italų dramaturgo Aldo Nicolaj pjesę „Geležinė karta“ (vertėja Inga Tuliševskaitė).
Režisierius – Rolandas Kazlas.
Scenografė – Elvita Brazdylytė.
Veikėjai:
Liberas Boka – Rolandas Kazlas.
Luidžis Lapalja – Evaldas Jaras.
Ambra – Vitalija Mockevičiūtė.
Kalbant paprastai, spektaklis „Senjorai“ – paprastas spektaklis, apie nepaprastą paprastų pensininkų gyvenimą. Pats spektaklio pavadinimas aiškiai sufleruoja, apie ką jis – senatvę. Ir kas gali pasakyti, kokia ir kas ji, toji senatvė? Komedija? Tragedija? Absurdas? Nesąmonė? O gal pati svarbiausioji žmogaus gyvenimo dalis? Matyt, visokių senatvių yra, kaip ir visokių žmonių. Vienam – tai aukso amžius, kitam – pragaras, trečiam… trečias taip ir nesupranta, kas su juo atsitiko ir toliau gyvena kaip gyvenęs: viduje dvidešimtmetis, o iš išorės – neišsimiegojęs jaunuolis. Ketvirtas – laukia nesulaukia, kada baigsis šis košmaras, penktam – niekad nebuvo taip smagu, kaip dabar, šeštam – atrodo, kad viskas tik prasideda… „Spręsk apie žmogų pagal tai, kaip jis baigia savo dienas.“ Šiame posakyje turbūt yra nemažai tiesos.
Pasak spektaklio „Senjorai“ režisieriaus ir vieno iš vaidmenų atlikėjo Rolando Kazlo: „Norėtųsi, kad šis spektaklis paprastam pensininkui duotų daugiau nei duoda maža pensija. O dar daugiau – būsimam senjorui. Nors pjesės herojai yra italai , norėtųsi, kad vyresnio amžiaus Lietuvos žiūrovas, apsilankęs spektaklyje, pasakytų ar tyliai sau pagalvotų: „tai apie mane“, „man daug kas atpažįstama“ arba „tokio spektaklio man dabar kaip tik ir reikėjo“.
Aktorių sudėtis išties įspūdinga: trys vienos kartos, vieno kurso draugai Vitalija Mockevičiūtė, Evaldas Jaras ir Rolandas Kazlas, po daugelio metų vėl susitinka ir, prisimindami jaunystę, scenoje pasitinka artėjančią senatvę. Niekas nežino, kiek metų V. Mockevičiūtei, tačiau bendras aktorių amžius kartu sudėjus – gana solidus: 165 metai! Visu šimtu daugiau nei amžius, kai išeinama į pensiją. Taip kad patirties, gilintis į senjorų pasaulį, senatvės herojų džiaugsmus ir vargus, turėtų užtekti.
Visus pasenusius, norinčius pasenti ir nesenstančius kviečiame į Premjerą „Senjorai“!
Nuo senatvės galima pabėgti. Kur? Kad ir į priešingą pusę nei bėga laikas: į vaikystę…

Projektą finansuoja Lietuvos kultūros taryba.

Spektaklis DUKTĖ
2026-05-02 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Pagal Karinos Mikaelis romaną

Inscenizacijos autorė ir režisierė – Nijolė Mirončikaitė
Scenografijos ir kostiumų dailininkė – Roma Gilė
Kompozitorius – Vadimas Kamrazeris
Šviesų dailininkas – Evaldas Šmitkinas
Vaidina:
Motina – Nijolė Mirončikaitė
Duktė – Jūratė Budriūnaitė
Danų rašytoja Karina Mikaelis autobiografiniais motyvais paremtame romane „Motina“ su meile ir švelniu humoru piešia savo motinos portretą. Spektaklyje atgims keletas romano epizodų, kuriuose atsiveria įvairiaspalvė šeimyninių jausmų gama. Kaip ir romano autorė, taip ir šio spektaklio kūrėjos, kalba apie sudėtingus, prieštaringus, neišsakytus, nuslėptus jausmus, o kartu be galo šiltus ir kupinus užuojautos ryšius tarp artimiausių žmonių – motinos ir jos vaikų. Ar tikrai motinos geriausiai pažįsta savo vaikus? Kaip vaikams gyventi su savo tėvų praeities šešėliais? Kaip mylėti savo artimuosius, kad ta meilė jų nežeistų?
Premjera – 2024 m. rugsėjo 20, 21 d.

Spektaklis „Pakeliui“
2026-05-05 20:00 - 2026-05-06 20:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Dramaturgas ir režisierius – Aleksandr Špilevoj
Šviesų dailininkas – Vilius Vilutis
Kostiumų dailininkė – Ieva Baltrėnaitė
Muzikinis apipavidalinimas – Paulius Trijonis
„Pakeliui“ – tai vakarinis spektaklis-kelionė autobusu Šiaulių gatvėmis. Kelionės gidu taps Valstybinio Šiaulių dramos teatro žiūrovams puikiai pažįstamas personažas Rapolas iš spektaklio „Bagadelnia“. Jis kartu su žiūrovais keliaus autobusu tarsi laiko mašina, atskleisdamas įvairius savo gyvenimo įvykius. Kiekvienas autobuso sustojimas – tai vis kita Rapolo gyvenimo istorija, kurią žiūrovai patirs stebėdami aktorių vaidinamas scenas skirtingose miesto erdvėse. Talentingo šviesų dailininko Viliaus Vilučio pastangomis įprastos miesto vietos nušvis naujomis spalvomis. Ne mažiau svarbų vaidmenį spektaklyje atlieka ir veikėjų kostiumai, muzikinis apipavidalinimas bei miesto architektūra. Taigi, ši smagi ir interaktyvi kelionė po Šiaulius leis žiūrovams susipažinti ne tik su vieno personažo šeimos gyvenimu, bet ir vaizdingai atskleis besikeitusią kultūrą, socialinį ir ekonominį gyvenimą Lietuvoje 1965-2020 m.
Kaip atrodo svarbiausi gyvenimo momentai prisiminimuose, kai į juos žvelgi jau iš nueito kelio perspektyvos? Kaip mūsų pasaulėjautą įtakoja sutikti žmonės, kintančios politinės sistemos ir technologijos, kaip su jomis keičiasi žmogaus santykis su savimi ir pasauliu? Šio spektaklio-kelionės sumanytojas – režisierius ir dramaturgas Aleksandr Špilevoj – žiūrovams siūlo įspūdingą teatrinę patirtį ir jautrų žvilgsnį į tai, kas gyvenimo kelionėse nutinka pakeliui.

Dėmesio: žiūriovams rinktis prie Mažosios salės įėjimo.

Spektaklis „Bagadelnia“
2026-05-08 18:30 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Pjesės autorius Aleksandr Špilevoj pelnė „Auksinį scenos kryžių“ (2018m.) už spektaklio „Bagadelnia“ dramaturgiją

Pjesės autorius ir režisierius – Aleksandras Špilevoj
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Rūta Lendraitytė Utalla
Kompozitorius – Paulius Trijonis
Vaizdo projekcijų autorius – Andrej Špilevoj, Aurelijus Čiupas
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas

Spektaklis-žaidimas „Bagadelnia“ – tai aštuonios skirtingos, bet tarpusavyje labai susijusios istorijos iš vienų senelių globos namų. Aktoriai pasiūlys žiūrovams patiems išsirinkti, kokias istorijas jie norės pamatyti. „Bagadelnia“ pasakoja apie žmones, nugyvenusius skirtingus gyvenimus, turėjusius skirtingas patirtis ir likimus, bet galiausiai atsidūrusius viename bendrame taške.
Tai, kad vaidinamos pjesės herojai yra senelių globos namų gyventojai, visai nereiškia, kad žiūrovai spektaklio metu bus skandinami liūdesyje ir užuojautoje. Anaiptol. Spektaklio aktoriai atskleis jums smagius, beveik pasakiškus žilų herojų, senųjų romantikų, buvusių sovietinių laikų hipių nuotykius, patyrimus ir atradimus. Juk senatvėje, kai viskas atrodo mažiau spalvinga, kai kuriuos dalykus tenka tiesiog susifantazuoti. Spektaklyje susidurs ir pasaulėžiūros, ir religijos, ir priešingi politiniai požiūriai, bet dažniausiai – tai bus žmogaus susidūrimas su pačiu savimi, su šalia esančiu ir su savo prisiminimais.
Kaip sako patys senelių globos namų gyventojai, bagadelnia – tai jau dangaus prieangis. O štai ką apie šį prieangį sako spektaklyje pasirodysiantis Jimas Morrisonas iš grupės „The Doors”: „The doors of perception are cleansed here and everything appears to man as it is, infinite” (pagalba nesuprantatiems angliškai). Spektaklio kūrėjai kviečia žiūrovus kartu praverti duris į tą prieangį, nes galbūt jame pavyks įžvelgti tai, kas bus toliau ir tai, kas jau liko prieš jį? O kas, jei tie penki spektaklyje pasirodantys senukai, per savo ilgus gyvenimus ir ribinius išgyvenimus tikrai jau pravėrė tas duris ir pažino kai ką, kuo galėtų pasidalinti ir su mumis? O jeigu?

Spektaklis UŽ DURŲ
2026-05-09 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Autorius – Virgilijus Veršulis
Režisierė – Inga Jarkova-Bučienė
Dailininkė – Roma Gilė
Kompozitorius – Paulius Trijonis
Šviesų dailininkas – Evaldas Šmitkinas

Vaidina:
Senis – Juozas Bindokas
Emė – Inga Jarkova – Bučienė
Tai lakoniška forma ir subtiliais psichologiniais štrichais papasakota ŽMOGAUS gyvenimo istorija, sutelpanti į kelių dienų įvykius. Į niekam durų neatidarančio Senio duris netikėtai pasibeldžia jauna mergina Emė. Šie du skirtingų kartų ir patirčių žmonės pradeda bendrauti per neatsidarančias duris, kol tampa akivaizdu, kad du vieniši žmonės ne pasakoja savo gyvenimo istorijas, o kiekvienas jų išgyvena išlikimo ir atsivėrimo dramą. Kas juos sieja? Ar jie iš tikrųjų girdi vienas kitą? Ar atsivers jų pasaulius skiriančios durys? Pamažu besivystantis Senio ir Emės dialogas veda link netikėto finalo…
Daugiau nei prieš dešimtmetį parašyta, tragikomiškų elementų nestokojanti Virgilijaus Veršulio pjesė „Už durų“ pasiduoda įvairioms interpretacijoms, tačiau ji kelia niekada aktualumo neprarandančius klausimus – kodėl ilgainiui žmogiškas ryšys tampa žeidžiantis, kodėl skaudiname tuos, kuriuos labiausiai mylime, kaip priimti, suprasti kitą – jauną ir seną, nuodėmingą ir atgailaujantį. Šis dualumo principas matomas ir scenoje, kuri padalinta tarsi į dvi dalis – viena yra šiapus, kita – anapus durų, o tai reiškia, kad žiūrovas, lyg gerame paveiksle turi galimybę vienu metu stebėti dviejų puikių aktorių Juozo Bindoko ir Ingos Jarkovos – Bučienės skirtinga vaidybos maniera įkūnijamus personažus. Vietomis realistiškas, vietomis absurdiškas pjesės siužetas yra jaudinantis ir įtikinantis būtent jų aktorinės jėgos ir įtaigos dėka.
„Spektaklis pastatytas aktoriui Juozui Bindokui – dėl jo, jam, o gal net apie jį. Aktorius labai organiškas. Jam nereikia „nudavinėti“, žiūrėti į lubas ar į tolį. Didelė sceninė patirtis jam leidžia elgtis laisvai. O tai reiškia, kad Bindokas yra giliai psichologinio teatro aktorius, kuris į sceninį veiksmą įtraukia visus sėdinčius salėje “, -teigia teatrologė Daiva Šabasevičienė. Tad spektaklis „Už durų” – puikus pasirinkimas lietuviškos dramaturgijos ir subtilios psichologinės vaidybos pasiilgusiems žiūrovams.
Numatoma premjera 2025 03 27

Spektaklis ŠOK, EDITA, ŠOK
2026-05-10 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Ar kada nors jautėtės taip, lyg staiga nebesuprantate, pagal kokį scenarijų vyksta jūsų gyvenimas, kokio žanro istorijoje atsidūrėte? Ar jūs – pagrindinis herojus, ar tik antraplanis veikėjas kažkieno kito filme? Būtent taip jaučiasi Edita.
„Šok, Edita, šok“ – tai tragikomiškas pasakojimas apie jauną merginą Editą, kuri Nepriklausomybės pradžioje dirba vaizdo įrašų nuomoje ir žiūrėdama filmus bando suprasti, kokia jos vieta pasaulyje. Editos vaizduotėje gyvenimas – tai kino filmas, tik ji dar nežino, kokio žanro. Kartais jame ji – kovotoja, kartais – romantiška herojė, kartais – vieniša paauglė, pasiklydusi tarp Holivudo svajonių ir Šiaulių realybės.
Spektaklio centre – obsesyvi Editos meilė vaikinui, kuris net nenutuokia apie jos jausmus. Kaip ir romanas „Pietinia kronikas“, naujoji Rimanto Kmitos pjesė balansuoja tarp komedijos ir jautraus, nuoširdaus temos tyrinėjimo. Su švelniu humoru atskleidžiama, kaip formuojasi jaunos moters tapatybė, kai nėra aiškių modelių – kai amerikietiški filmai maišosi su postsovietine tikrove, o laisvos rinkos idėjos – su senomis, dar neišgydytomis traumomis.
Teatro scenoje debiutuojanti garsi kino režisierė ir filmo „Pietinia kronikas“ scenarijaus autorė Eglė Vertelytė nevengė kino raiškos elementų, tad spektaklyje ekrano projekcijos, filmuoti epizodai susilieja su gyvu veiksmu bei choreografės Airidos Gudaites įneštomis filmo „Purvini šokiai“ interpretacijomis.
Režisierė scenos įvykius siūlo stebėti tarsi Editos vaizduotėje sukurtas „juostas“. Žiūrovas atsiduria tarp dviejų pasaulių – realybės ir fantazijos, kasdienių traumų ir kino svajonių. Ar įmanoma išgyventi tikrovėje nepasineriant į fantazijas? Ar įmanoma, gyvenant tarp piratinių VHS kasečių, sukurti originalų savo gyvenimo filmą?
Spektaklis yra tarsi romano „Pietinia kronikas“ plėtinys teatro scenoje, tik čia pasakojama Editos istorijos versija. Editos vaidmenį spektaklyje kuria viena perspektyviausių iš Šiaulių kilusi jaunosios kartos aktorė Vaidilė Juozaitytė, Editą įkūnijusi ir populiarumo aukštumas pasiekusioje romano ekranizacijoje. Teatro scenoje – jos partneris VŠDT aktorius Tautvydas Galkauskas. Ir, žinoma, spektaklis vaidinamas tikra šiaulietiška šnekta.
Premjera – 2025 m. birželio 5, 6 d.

NENDRINĖ VIŠTELĖ. Kelmės mažojo teatro spektaklis ir diskusija
2026-05-13 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatro Mažoji salė
Kelmės mažojo teatro pastatyme „Nendrinė vištelė“ pagal Stanisław Ignacy Witkiewicz-Witkacy pjesę, vyrauja eksperimentinis, grotesku ir absurdo estetika persmelktas siužetas, atskleidžiantis žmogaus tapatybės, kūrybos ir realybės paradoksus. Pastatyme kalbama apie prisitaikymą prie sociumo, pritapimo būtinybę, silpnumą pasirinkimuose ir įprotį kaltinti aplinką. Iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kaip meilės istorija, bet toli gražu ne tik tai… Spektaklis kviečia žiūrovą apmąstyti, kaip formuojasi mūsų sprendimai ir kas iš tikrųjų juos lemia.
Režisierė – Lina Jankauskaitė-Peleckienė
Kostiumų dailininkė – Inga Šveistienė
Šviesų dailininkas – Alanas Augustas Buivydas
Kompozitorius – Justas Juškevičius
Aktoriai/atlikėjai:
Rugilė Jankauskytė
Modestas Vaitkevičius
Laura Gulbinaitė
Česlovas Brazinskas
Armida Lėščiūtė
Armandas Lazdauskis
Jogaila Šimkus
Sandra Zakarienė

TEATRO KLUBAS – VŠDT organizuojamas renginių ciklas, kviečiantis įvairiais rakursais tyrinėti šiuolaikinio teatro, kultūros ir visuomenės aktualijas. Kas mėnesį žiūrovams siūlomi spektakliai, pokalbiai, diskusijos ir viešos paskaitos, jungiančios meninę patirtį ir gyvą dialogą. Ciklas skirtas visiems smalsiems, atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti dabarties teatro ir kultūros procesus bei aktyviai juose dalyvauti.

Pjesių skaitymai ir eskizai #5 | „Euridikė“ (Jean Anouilh)
2026-05-14 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Skaitymus režisuoja aktorė Nijolė Mirončikaitė.
Dalyvauja:
Orfėjas – Aidas Ašmonas
Euridikė – Gintarė Ramoškaitė Jokubauskė
Ponas Anri – Aurimas Žvinys
Juozas Žibūda, Jūratė Budriūnaitė, Arnoldas Jalianiauskas, Juozas Bindokas, Eglė Žvinienė, Danguolė Petraitytė, Vladyslav Mozghovyi, Monika Geštautaitė, Mindaugas Jurevičius, Severinas Norgaila, Modestas Vaitkevičius.
Jean Anouilh pjesė „Euridikė“ – tai moderniai perpasakota amžinojo Orfėjo ir Euridikės mito istorija apie meilę, likimą ir neįmanomą pasirinkimą tarp svajonės ir tikrovės.
Netikėtai susitikę jauni žmonės – Orfėjas ir Euridikė – pajunta stiprų, viską užgožiantį jausmą. Jie svajoja pabėgti nuo pilkos kasdienybės ir pradėti naują gyvenimą kartu. Tačiau praeities šešėliai, klaidos ir likimo išbandymai tampa kliūtimi jų trapiai laimei.
Šioje jautrioje ir poetiškoje istorijoje Anouilh nagrinėja absoliučios meilės, idealizmo, praradimo ir žmogaus troškimo sustabdyti laiką temas.
Pagal šią pjesę Šiaulių dramos teatre prieš 50 metų pastatytas spektaklis „Euridikė“, rež. N. Ogaj.
***
Po pjesės skaitymo kviečiame dalyvauti diskusijoje su aktoriais.
***
Renginys nemokamas.
Siekiant užtikrinti jūsų patogumą, rekomenduojama registracija https://forms.gle/rT3VsNGHkouHHDd18
***
Pjesių skaitymai ir eskizų pristatymai – tai šio sezono naujienos – Teatro klubo renginių – dalis. Šių skaitymų tikslas – sugrąžinti teksto svarbą ir minties svorį, pristatant įvairių laikotarpių, stilių ir žanrų dramos kūrinius, kurie gali būti įdomūs, aktualūs ir jaudinantys šiuolaikinį žiūrovą.
TEATRO KLUBAS skirtas plačiajai visuomenei – visiems smalsiems ir atviriems žiūrovams, norintiems geriau pažinti šiuolaikinio teatro ir kultūros procesus. Kiekvienas ciklo renginys siūlys skirtingą pasirinktos temos pristatymo formą, tačiau visus juos jungs galimybė diskutuoti, klausti ir išsakyti savo nuomonę.

Spektaklis „Pakeliui“
2026-05-15 20:00 - 2026-05-17 20:00 (Europe/Helsinki)
