Šiaulių gidas

Spektaklis „Vasarvidžio nakties sapnas“
2020-02-20 18:30 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Režisierius ir scenografas – Paulius Ignatavičius
Kostiumų dailininkės – Justina Jurevičiūtė, Greta Milevičiūtė
Kompozitoriai – Dominykas Morkūnas, Eligijus Žilinskas
Šviesų dailininkas – Darius Malinauskas
Režisieriaus padėjėja – Rita Pocevičiūtė

„Vasarvidžio nakties sapnas“ tai pašėlęs visą naktį ūžiantis vakarėlis, kuriame, apsvaigę nuo stebuklingų burtų ir gyvenimo geismo žmonės žaidžia beprotišką meilę, lengva širdimi kurstydami vienas kito aistras. Čia už nieką nereikia prisiimti atsakomybės, viskas vardan kaifo, vardan beprotiško šėlsmo ir užsimiršimo. Kai fikcija tampa stipresnė už realybę, įsimylėti galima bet ką, kad ir asilą.
Šiame sapne klaidžiojantys veikėjai iki beprotybės ieško meilės, išbando begales būdų, kaip ją pasiekti. Meilė jiems – euforija, įsimylėjimas, galia, kančia, princas ant balto žirgo, undinėlė, laukianti mylimojo vandenyno gelmėse. Meilė stimuliuoja, pakylėja ir uždengia vidinę tuštumą. Tačiau tuštuma vis tiek išsiveržia visa savo žlugdančia jėga ir vakarėlis virsta tikrovę nušviečiančiu rytu, kai tenka prisiimti atsakomybę už save ir už kitą.
Ką reiškia pabusti iš vasarvidžio nakties sapno? Gal šis sapnas tęsis iki pat mirties? Gal mums nelemta patirti tikrovės, o kartu ir tikros meilės? O gal tereikia permąstyti mūsų meilės koncepcijas? Kas iš tikrųjų yra laisvė, kas iš tikrųjų yra meilė? Ne visuomenės suformuota, ne religijos sugalvota, ne tėvų įskiepyta, bet mūsų pačių atsakomybės jausmo subrandinta laisvė ir meilė.

Premjera 2019 m. rugsėjo 20 d.

Koncertas „Meilė, tirpdanti ledus“
2020-02-14 18:00 (Europe/Helsinki) | „Polifonijos” salė
2020.02.14 18:00 val. MEILĖ, TIRPDANTI LEDUS
Išskirtinė muzikinio vakaro programa klasikos mylėtojams.
Atlikėjai:
Atlan Karp (baritonas, Estija)
Irina Zaharenkova (fortepijonas, Estija)
Programoje:
FRANZ SCHUBERT – Vokalinis ciklas „Žiemos kelionė“ („Winterreise“, eilės Wilhelm Müller)
Dainų karaliumi tituluojamas Franz’as Schubert’as, kurdamas 24 dainų ciklą „Žiemos kelionė“, anot jo amžininkų, visa esybe pasinėrė į poeto Wilhelm’o Müller’io eilėraščius. Liaudies dainas primenančiose eilėse kompozitorius atrado savo išgyvenimams labai artimą meilės, svajų, netekties, liūdesio ir baimės pasaulį. Kompozitorius sirgo ir kentė baisiausią skurdą. Žinomam Vienos leidėjui Tobias’ui Haslinger’iui jis nunešė kelias dainas iš rašomos „Žiemos kelionės“. Leidėjas tarytum iš atjautos varguoliui užmokėjo po guldeną už kiekvieną dainą – juokingai menką atlygį. Kompozitoriaus bičiulis Joseph’as Spaun’as savo prisiminimuose aprašė vieną popietę, kurioje Schubert’as pirmąkart viešai pagrojo visą „Žiemos kelionės“ ciklą, pats dainuodamas trūkinėjančiu balsu, – tokios sukrečiančios buvo paskutinės jo dainos.

Bilietų kaina 8 ir 6 € (nuolaida taikoma moksleiviams, studentams, senjorams ir neįgaliems pateikus pažymėjimą).

Miuziklas „Paryžiaus katedra“
2020-02-14 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
„Tai pati gražiausia kada nors parašyta meilės istorija. „Paryžiaus katedra“ pasiekė visus įmanomus miuziklo rekordus Lietuvoje ir Europoje. Kiekvieną kartą dainuodamas šiame miuzikle jaučiuosi kaip pirmą kartą – vėl ir vėl iš naujo išgyvenu šią nuostabią istoriją“, – sako Kvazimodo ir Grenguaro partijas atliekantis Deividas Norvilas-Deivis.
„Kai pirmą kartą išgirdau „Paryžiaus katedrą“ pamaniau, kad palaiminti tie, kurie gali atlikti tokią gražią muziką. Tuo metu Lietuvoje miuziklo žanras nebuvo populiarus, todėl dalyvavimas tokiame projekte buvo labiau mano svajonė nei realybė. Šiandien ji išsipildė su kaupu – jau 10 metų dainuoju šiame miuzikle. Labai džiaugiuosi, kad turiu tokią galimybę, kad muzika sugeba jaudinti ne tik mano, bet ir šio žanro gerbėjų širdis!“, – sako „Paryžiaus katedros“ pažiba Raimondas Baranauskas.
Fluer De Lys vaidmenį kurianti Vaida Genytė kiekvieną kartą dainuodama „Paryžiaus katedroje“ jaučiuosi labai laiminga: „Šio sceninio-koncertinio pastatymo muzika ir siužetas pavergia visų širdis! Ne veltui jis Lietuvoje gyvuoja jau 10 metų. Aš labai džiaugiuosi, kad esu šio didingo kūrinio dalimi!“.
Miuziklas „Paryžiaus katedra“ sukurtas pagal klasikos vertybe tapusio Viktoro Hugo romaną, išleistą 1831 m. Tai istorija apie meilės ir aistros draskomą jaunos čigonės Esmeraldos širdį, apie blogio ir gėrio kovą, apie rūpestį ir atsidavimą, puikybės ir dorovės akistatą. Esmeraldos likimas tragiškas, tačiau amžina meilė ir tyri jausmai jai kuproto varpininko Kvazimodo širdyje išlieka rusenti iki gyvenimo pabaigos.
Keletas įdomių faktų apie miuziklą:
– 2018 metais miuziklas švęs dvidešimtmetį. Pirmą kartą 1998 m. jis buvo parodytas „Palais de Congrès“ rūmuose Paryžiuje;
– Įrašytas į Gineso rekordų knygą kaip labiausiai perkamas miuziklas – vien tik prancūziškai kalbančiose šalyse buvo parduota apie 7 milijonus įrašų vienetų;
– Pagrindinis šio kūrinio singlas „Belle“ (liet. „Graži“) , užėmęs prancūzų muzikos „Top 10“ pirmą vietą, laikėsi ten net 33 savaites ir buvo pripažintas pačia gražiausia daina, sukurta per 50 metų;
– Muziką sukūrė vienas garsiausių Prancūzijos kompozitorių ir atlikėjų Ričardas Kočiantė (Richard Cocciante);
– Tai vienas sėkmingiausių miuziklų, kuris buvo parodytas 20 šalių, surengta virš 4300 pasirodymų, o jį matė virš 11 milijonų žmonių;
– Miuziklas išverstas į 8 kalbas.

Spektaklis „Memofutura“
2020-02-13 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatro Mažoji salė
Režisierius, dramaturgas ir scenografas – Jonas Tertelis
Kostiumų dailininkė – Inga Skripka
Kompozitorius – Martynas Bialobžeskis

2027 m. birželio 18 diena. Mano personažas dabar septyniolikos. Karšta, kepam 33 laipsnių karštyje. Laikom paskutinį istorijos egzą, o vakare nuvažiuojam prie ežero. Paprasčiausiai – pagert. Jau buvom kitokie. Tokie neva brandūs. Prisiminėm, ką veikėm mokykloj, lyg būtumėm klasės susitikime po dvidešimties metų. Kažkas nusirovęs šoko, kažkas svajojo, treti tiesiog gėrė. Tuo tarpu mieste vyko kai kas įstabaus…
2027 birželio 19 diena. Diena po kibernetinės atakos.Sėdžiu namie. Stebiu, kaip kaimynai neša ir grūda į mašiną daiktus, kurių jiems niekada neprireiks.
Taip buvo? Galėtų būti? O gal dar bus? „Memofutura“ nesiūlo atsakymų. Tai spektaklis-spekuliacija, spėjimas, bandymas įsivaizduoti, kokie mes būsim 2040-aisiais. Tai tarsi jauno žmogaus sapnas: fragmentiškas, nenuspėjamas, truputį crazy. Bet ar ne taip veikia ir mūsų atmintis? Kas yra prisiminimai? Realybės likučiai klaidžiojantys tarp praeities ir ateities.
Keturi jauni aktoriai tikras istorijas iš savo gyvenimo pasakoja taip, tarsi jas prisimintų po daugelio metų. Galvodami apie ateitį, dažniausiai fantazuojame apie aukštąsias technologijas, skraidančius automobilius ar dirbtinį intelektą. Tačiau šis spektaklis ieško paprastų žmogiškų dalykų: jis kalba apie gebėjimą suprasti kitą, kitokį ir save, kalba apie empatiją, apie artumo ilgesį ir amžiną karą tarp skirtingų kartų. Ką šiandien paprasto ir gražaus dar turime, bet, panašu, nepastebimai prarandame, o kas laikui bėgant išlieka kaip universali ir kartu kiekvieno mūsų unikali patirtis?
Šis spektaklis veikia pagal savo logikos dėsnius – emocijos, nuojautos, įvairūs daiktai ir įvaizdžiai čia svarbesni nei nuoseklus naratyvinis pasakojimas. Kiekvienam žiūrovui paliekama laisvė matyti spektaklį taip, kaip jam priimtina ir aktualu.
Jonas Tertelis, spektaklio dramaturgas ir režisierius: „Memofutura“ publiką turėtų „veikti“ tarsi kolektyvinis išgyvenimas. Norėjosi, kad jis būtų atviras ir nuoširdus, truputį nostalgiškas, bet jokiu būdu ne „grūzinantis“ bandymas dabartyje sujungti tai, kas buvo ir kas bus”.
Premjera – 2019 m. lapkričio 3 d.

Parodos „Šiaulių Garbės CV“ atidarymas
2020-02-12 18:30 (Europe/Helsinki) | P. Višinskio viešoji biblioteka
Vasario 12 d. 18.30 val. Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešosios bibliotekos Didžiojoje skaitykloje (Aušros al. 62) atidaroma paroda „Šiaulių garbės CV“.
Šiaulių valstybinė kolegija įgyvendino į pilietiškumo ugdymą orientuotą ir bendruomeniškumo jausmą skatinantį projektą, kuris visuomenei originaliai ir išsamiai pristato Šiaulių miesto garbės piliečius.
Projektu „Šiaulių Garbės CV“ siekiama aktyvaus jaunimo ir visų miesto gyventojų įsitraukimo į iškilių ir miestui nusipelniusių asmenų, miesto identiteto pažinimą. Tikimasi, kad modernios ir interaktyvios priemonės leis visuomenei atrasti ar dar geriau pažinti išskirtines Šiaulių miesto asmenybes.
Projektas „Šiaulių Garbės CV“ taip pat pristato Šiaulius kaip GARBĖS MIESTĄ. Miestą, kuriame garbė gimti, augti, gyventi, dirbti, kurti ir tobulėti.
Organizatorė – Šiaulių valstybinė kolegija.
Renginio partnerė – Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka.

Komedija „Man gal magnio trūksta?“
2020-02-03 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Režisierius Balys Latėnas
Scenarijaus autorius Matas Vildžius
Vaidina Mantas Stonkus, Gelminė Glemžaitė, Tuomas Tulikorpi

„Buvusių Moterų Reikalai 3“ kūrėjai pristato naują lietuvišką teatro komediją. Puikiai žiūrovams pažįstamas Mantas Stonkus scena šįkart dalinsis su senu bičiuliu, kurso draugu Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje, suomiu Tuomu Tulikorpi bei viena talentingiausių jaunosios kartos aktorių Lietuvoje – Gelmine Glemžaite.

Komedijoje išvysite klasikinį keturiasdešimtmetį viengungį, kuriam nesiseka su karjerom. Tiek su profesine – nes tinginys, tiek su pleibojaus – nes gyvenime atsirado, nepagailėkim to žodžio, fantastiška moteris.

Įsipareigoti vengiančio Manto Stonkaus personažo problemas vieną rytą nusprendžia išspręsti jo penis. Taip, supratote teisingai, nuo kūno atsiskyręs ir gyvu žmogumi tapęs, kiek sunkiai kirčiuojantis, bet ultimatiumus keliantis penis.

Spektaklis „Išvarymas“. Rež. O. Koršunovas
2020-02-02 16:00, 2020-02-01 17:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
◊ 2011 m. Auksinis scenos kryžius. Geriausias režisierius – Oskaras Koršunovas
◊ 2011 m. Auksinis scenos kryžius. Geriausias antraplanis vyro vaidmuo – Marius Repšys
◊ 2011 m. Auksinis scenos kryžius. Geriausias antraplanis moters vaidmuo – Elzė Gudavičiūtė
◊ 2011 m. Auksinis scenos kryžius. Geriausias scenografas – Gintaras Makarevičius
◊ 2011 m. Auksinis scenos kryžius. Geriausias jaunasis menininkas – Ainis Storpirštis
◊ 2011 m. Auksinis scenos kryžius. Geriausias nacionalinės dramaturgijos pastatymas – „Išvarymas“

Režisierius – Oskaras KORŠUNOVAS
Scenografas ir vaizdo projekcijų dailininkas – Gintaras MAKAREVIČIUS
Kostiumų dailininkė – Agnė JAGELAVIČIŪTĖ
Muziką kūrė, parinko ir gyvai atlieka – Saulius PRŪSAITIS ir grupė
Judesį kūrė — Vesta GRABŠTAITĖ
Šviesos dailininkas — Eugenijus SABALIAUSKAS

Vaidina: Kęstutis CICĖNAS, Vytautas ANUŽIS, Marius REPŠYS, Gailė BUTVILAITĖ ,Toma VAŠKEVIČIŪTĖ, Oneida KUNSUNGA, Martynas NEDZINSKAS, Elzė GUDAVIČIŪTĖ, Tadas GRYN, Arūnas SAKALAUSKAS, Paulius IGNATAVIČIUS, Irmantas JANKAITIS, Vitalija MOCKEVIČIŪTĖ, Rimantė VALIUKAITĖ, Marius ČIŽAUSKAS, Dovydas STONČIUS, Daumantas CIUNIS, Algirdas DAINAVIČIUS, Arūnas VOZBUTAS, Jolanta DAPKŪNAITĖ, Neringa BULOTAITĖ, Ramutis RIMEIKIS, Remigijus BUČIUS, Algirdas GRADAUSKAS, Mindaugas JUSČIUS, Diana ANEVIČIŪTĖ, Eimutis BRAZIULIS, Paulina TAUJANSKAITĖ, Džiugas SIAURUSAITIS, Augustė POCIŪTĖ
Oskaras Koršunovas: „Išvaryme“ paliesta labai aktuali tema – emigracija. Jos masto turbūt nesuvokiame net statistiškai: tik spėliojama, kiek žmonių išvažiavo, emigravo, bet ši situacija politinėje erdvėje neanalizuojama – o ką jau kalbėti apie kultūrinę ir meninę erdvę. Mene mes beveik neturime rimtos analizės, rimto požiūrio į tai, kas dabar vyksta su Lietuva, su tauta. Už to slypi ne tik tautos, valstybės interesai – už to slypi sulaužyti žmonių likimai, ištisos odisėjos – grįš tie žmonės ar negrįš… Jie palieka savo šalį, savo namus, savo šeimas. Emigracijos būna įvairios. Šiandien emigracija yra kitokia, tačiau buvo metas, kuomet žmonės vyko svetur su bilietu į vieną pusę, nemokėdami kalbos, nieko neturėdami, dažnai – apgauti… Tokią situaciją regime „Išvaryme“.
Kas yra emigracija? Kas slypi už šio žodžio? Slypi labai daug dalykų, kurių vienas svarbiausių yra tapatybės praradimas. O gal – atradimas kitoje šalyje? Juk individo tapatybės klausimas šiais laikais yra vienas aktualiausių. „Išvarymas“ atskleidžia daug šio klausimo atsakymo galimybių ir sprendinių. Iš esmės emigracija – tai horizontali dvasinė kelionė „į laimę“, dažnai virstanti vertikalia kelione žemyn, į nelaimę.“

Komedija „Tobuli melagiai“
2020-01-30 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Nuotykių komedija
Režisierius Dainius Kazlauskas
Autoriai: Filipas Bolognia ir Paulas Kostelis (Filippo Bologna ir Paolo Costella)

Vaidina:
Eva: Miglė Polikevičiūtė, Renata Kutinaitė
Rokas: Eimutis Kvoščiauskas, Tomas Žaibus
Karlota: Emilija Latėnaitė
Lelė: Jokūbas Bareikis, Valentinas Krulikovskis
Bjanka: Gabrielė Malinauskaitė
Kozimas: Andrius Povilauskas
Pepė: Julius Žalakevičius, Sakalas Uždavinys

Visi turi 3 gyvenimus: privatų, viešą ir slaptą.
Nuotykių komedija ,,Tobuli melagiai“, sukurta pagal visame pasaulyje garsų italų režisieriaus Paolo Genovese filmą „Tobuli melagiai“ (angl. „Perfect Strangers“). Šios komedijos sėkmę neabejotinai lemia puikiai atskleista amžina kaip gyvenimas tema – ar artimi žmonės gali gyventi be paslapčių?
Į egzotiškąjį Maroką išsiruošusi draugų kompanija prie bendro vakarienės stalo nusprendžia pažaisti rizikingą žaidimą. Jie sudeda visus mobiliuosius telefonus ant stalo ir sutaria suskambus telefonui įjungti garsiakalbį ir leisti vieni kitiems klausytis pokalbių bei kartu skaityti gautas žinutes. Juk jie neturi ko slėpti! Bet kiekvienas skambutis ir žinutė atskleidžia vis daugiau meistriškai slepiamų paslapčių, pažinčių ir intrigų. Negi jie visi tokie tobuli melagiai?!
Kviečiame jus pasimėgauti istorija, kuria žavisi milijonai žmonių visame pasaulyje. Filmas „Tobuli melagiai“ jau įtrauktas į Gineso rekordų knygą kaip dažniausiai adaptuotas filmas kino istorijoje.

Laimos Vaikulės koncertas
2020-01-26 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
2020 m. Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje ir Šiauliuose savo Jubiliejinius koncertus surengs viena mylimiausių mūsų šalyje dainininkių – Laima Vaikulė. Šį kartą scenos diva pasirodys kartu su Latvijos bigbendu ir šokių grupe iš Ukrainos „Freedom“, o programoje skambės ne tik naujausi, bet ir žinomiausi dainininkės kūriniai, gyvuojantys scenoje jau ne vieną dešimtmetį.
JI – ypatinga, neprilygstama ir vienintelė. JI – ne tokia kaip visi. JI – LAIMA VAIKULĖ.
Laimos Vaikulės žvaigždė sužibo estrados muzikos padangėje ’80-ųjų viduryje. Netikėtai ir labai ryškiai. Pradedančioji vokalistė stebino absoliučiai viskuo. Ji dainavo ne taip kaip visi, elgėsi scenoje kitaip nei visi. Laima tiesiog kardinaliai išsiskyrė iš visų to meto populiariosios muzikos atlikėjų… Jos net nebuvo su kuo palyginti!
Dainininkės karjera prasidėjo populiariame Jurmalos kabarete „Juras Perle“. Jau tada jausmingas ir gilus Laimos balsas, švelnus latviškas akcentas ir rafinuoto stiliaus pojūtis atverdavo klausytojams dar neregėtus tolius, o subtilūs judesiai ir choreografija tapo tikru kultūriniu šoku to meto publikai. Jos įvaizdis buvo toks pats nuostabus kaip ir muzika, kurią specialiai jai kūrė Raimondas Paulas. Tai būtent ta genialioji muzika, kuriai Laima yra ištikima iki šiol.
Po kabareto laikų dainininkė žengė į savo naująją karjeros erą – ji dalyvavo daugelyje muzikos festivalių, tarp kurių „Bratislavos Lyra-87“ (laimėtas Grand Prix), „Metų daina“ Maskvoje, „World Music Award“ Monake ir kituose. Taip pat filmavosi vaidybiniuose ir muzikiniuose filmuose, bendradarbiavo su JAV garso įrašų studija MCA/GRP, kuri išleido sėkmės sulaukusį albumą „Laima Tango“, dalyvavo Naujametiniame „Red-White Show“ Tokijuje ir intensyviai rengė pasaulinius gastrolinius turus. Laima koncertavo didžiausiose ir prestižinėse koncertų salėse Europoje, JAV, Kanadoje, Izraelyje, tarp kurių – „Carnegie Hall“, „Madison Square Garden“, „Radio City Music Hall“, „Universal Studios“ ir daugelis kitų.
Mokslai Maskvos teatro menų institute (GITIS) suteikė artistei galimybę tapti ne tik savo koncertinių programų autore, bet ir jų režisiere. Ir praėjus daugeliui metų po savo debiuto, Laima prisistatė publikai visiškai naujame amplua – kaip brandi, šiaurietiškai santūri, tačiau beprotiškai seksuali diva. Prie programos pastatymo prisidėjo garsi choreografė Ala Sigalova ir tai nebuvo eilinis koncertas – tai buvo tikras ekstravagancijos triumfas. Nuo tada kiekvienas Laimos šou kaskart vis įspūdingesnis, o tobula judesių plastika, profesionalūs šokėjai, elegantiški scenos drabužiai, subtilus rafinuotumas ir aksominis balso tembras priverčia vėl ir vėl žavėtis unikaliu L.Vaikulės talentu.
Per savo karjerą Laima įrašė daugiau kaip 10 albumų, kurie buvo parduoti daugiau kaip 20 mln. kopijų tiražu. Dainininkės dainoms buvo sukurta daugybė vaizdo klipų, o jos hitus „Dar ne vakaras“, „Vernisažas“, „Aš išėjau į Piccadilly“, „Acapulco“ bei daugelį kitų mėgsta ir dainuoja milijonai Laimos Vaikulės gerbėjų visose pasaulio šalyse.

Spektaklis vaikams „Bela, Bosas IR Bulis" (N-7)
2020-01-26 12:00 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Volker Ludwig
Dviejų dalių istorija žmonėms nuo septynerių∗ metų
Režisierius – Antanas Gluskinas

Dailininkė – Anželika Šulcaitė
Iš vokiečių kalbos vertė Teodoras Četrauskas
∗Spektaklio personažai vartoja norminę leksiką, tačiau ji tam tikrame kontekste gali nuskambėti šiurkščiai, įžeidžiai ar užgauliai.

VAIDINA:

Bela – Monika Šaltytė, Donata Kielaitė
Bulis – Aurimas Žvinys
Bosas – Dalius Jančiauskas
Belos mama – Danguolė Petraitytė
Valentinas – Juozas Žibūda
Grėblys, Ponas Bekas – Aurimas Pintulis
Nešikas – Aurimas Pintulis, Juozas Bindokas
Spektaklis pagal vokiečių dramaturgo Volker`io Ludwig`o pjesę „Bela, Bosas ir Bulis″ supažindina su naujos krypties – probleminiu teatru vaikams. Su vaikais reikia kalbėti apie problemas, neigiamus dalykus. Kai vaikas turi problemą ir mano, kad toks yra vienas, tuomet yra labai sunku, o kai pamato viską iš šalies, supranta, kad viskas nebeatrodo taip tragiškai.
Pagrindiniai spektaklio personažai – septynmečių draugų trijulė – Bela, Bulis ir Bosas. Tai ne vardai, o pravardės, atitinkančios ir personažų charakterius. Bela – graži mergaitė, kaprizinga, gyvenanti tik su mama, Bulis – varganai gyvenančių tėvų vaikas, stačiokiškas berniukas. Bosas – turtingų tėvų vaikas, lepūnėlis. Visiems šiems pagrindiniams personažams trūksta dėmesio ir meilės. Jie susidraugauja ir bando vienas kitu rūpintis ir vienas kitam padėti.
Režisierius Antanas Gluskinas teigia, jog šiuo spektakliu nesiekia reformuoti vaikų teatro: jam tiesiog svarbu kalbėti su vaiku tomis temomis, kurių vengia kiti. „Kai tyli tėvai, mokytojai, visuomenės veikėjai ir televizija, turi kalbėti teatras, – mano režisierius. – Drąsiai, žaismingai, be perdėtos didaktikos ir moralizuojančio tono.
Spektaklio trukmė – 1 val. 40 min.

Koncertas „Čigonų Karalaitė“
2020-01-25 17:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Jeigu ilgais žiemos vakarais jus apims liūdesys, aplankykite nuotaikingą koncertą „Čigonų Karalaitė“, kuris vyks sausio 25d. 17.00 val. Šiaulių Koncertų salėje. Tai dainos, šokio ir muzikos „šou“ apie meilę sužibusią tarp dviejų degančių širdžių, kuriame apjungti gražiausi visų pamėgti kūriniai. Koncerto metu savo kerais žiūrovus užburs žavingoji dainininkė – Anna Dribas (Ispanija), specialiai šiam renginiui išmokusi lietuvių kalbą.

Jai talkins solistas, Tarptautinių konkursų laureatas – Laimonas Bendaravičius, kuris savo profesionalumu yra jau ne kartą pakerėjęs Lietuvos publiką. Taip pat uždegančiais šokiais visus sužavės temperamentingosios šokėjos: Lalita Čihradze (Gruzija), Margarita Kamjaka (Ukraina), Kotryna Ostrovska ir Juliana Maske (Latvija) bei kiti muzikantai. Šį Tarptautinį projektą sukūrė produceris, žinomas dainų autorius ir atlikėjas, gyva grupės „Hiperbolė“ legenda – Viktoras Prapras.

Įspūdingo pasirodymo metu sceną papuoš 40 komplektų sceninių rūbų bei spalvinga scenografija. Būtinai aplankykite šį nuostabų reginį, nes žiūrovai Estijoje , Latvijoje ir Lietuvoje kaskart stovėdami audringomis ovacijomis išlydėdavo atlikėjus po kiekvieno jų pasirodymo. Gerą nuotaiką Jums garantuojame !

„Kito kampo“ spektaklis „Nuostabūs dalykai“
2020-01-23 18:30 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Pagal Duncano Macmillano pjesę
Režisierius – Kirilas Glušajevas
Vaidina, improvizuoja – Martynas Nedzinskas
Dailininkas – Antanas Dubra
Kompozitorius – Dmitrijus Golovanovas
Režisieriaus asistentė – Airina Kazlauskaitė

„Nuostabūs dalykai“ – tai istorija apie paprastą jauną vyrą, gyvenime patyrusį didžiulių išbandymų, bet radusį būdą nepalūžti. Tas stebuklingas būdas – tai nuostabių dalykų, dėl kurių verta gyventi, sąrašas. Ne, tai nėra kokie nors didingi ir sunkiai pasiekiami dalykai. Tai… ledai ant pagaliuko, tai senų knygų kvapas, tai šokti rateliu aplink kuprines mokyklos diskotekoj, tai važiuoti dviračiu nuo Raganų kalno, tai…
„Nuostabūs dalykai“ – tai spektaklis, kuris prajuokins iki ašarų ir ne sykį privers nuryti gumulą gerklėje. Tai spektaklis apie tave, net jei 1990-аisiais negyvenai Klaipėdoje ir nežinai, kas yra „palivalkė“. Net jei niekada nei tu pats, nei tavo artimieji nesirgo depresija. Nes tai spektaklis apie pačius svarbiausius gyvenime dalykus.
Po spektaklio vyks 1 val. diskusija su spektaklio režisieriumi Kirilu Glušajevu, aktoriumi Martynu Nedzinsku ir daktare psichiatre Vilma Andrejauskiene.
Projektą finansuoja Lietuvos kultūros taryba.
Amžiaus cenzas: N-14

Spektaklis "Ežiukas rūke"
2020-01-19 12:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Sergejus Kozlovas
Dviejų dalių spektaklis vaikams
Inscenizacijos autorius ir režisierius – Paulius Ignatavičius
Dailininkė – Neli Ivančik
Animacijos autorius – Ignas Meilūnas
Spektaklio muzika – Paulius Ignatavičius
Iš rusų kalbos vertė Dalia Saukaitytė
VAIDINA:
Ežiukas – Dalius Jančiauskas
Meškiukas – Rolandas Dovydaitis
Kiškis – Monika Šaltytė
Gaidys – Sigitas Jakubauskas

Ramunėlė – Agnė Kiškytė, Inga Jarkova

Varnas – Juozas Bindokas
Režisierius Paulius Ignatavičius šiauliečiams paruošė sceninę interpretaciją pagal S. Kozlovo knygos „Ežiukas rūke“ pasakas. Tai trumpos, keistos ir neretai komiškos istorijos savo paprastumu ir literatūrine verte prilygstančios A. A. Milno „Mikei Pūkuotukui“, A. de Sent-Egziuperi „Mažajam princui“. Daugelis mūsų su malonumu prisimena Jurijaus Noršteino sukurtą animacinį filmuką „Ežiukas rūke“, kuris 2003 m. buvo išrinktas geriausiu visų laikų ir tautų animaciniu filmu.
S. Kozlovo pasakos yra kitokios: jose nėra didaktikos, tiesmukų pamokymų ar naivaus infantilumo. Spektaklio režisierius, kaip ir knygos autorius, pasitiki vaikų intelektu ir nuovoka suprasti net keisčiausius dalykus.
Pagrindiniai veikėjai (Ežiukas, Meškiukas, Kiškis) keliauja iš vienos pasakos į kitą ir nuolat patenka į keistas situacijas, kurios išprovokuoja ir tokius pat keistus veikėjų apmąstymus įvairiausiomis temomis. Ežiukas, Meškiukas ir jų draugai didžiąją savo laiko dalį tiesiog mėgaujasi paprastais gyvenimo malonumais: žaidžia miške, bendrauja, džiaugiasi vienas kito draugija, geria arbatą, stebi saulėlydžius… Neretai veiksmas gimsta apmąstymo metu: įlipus į vamzdį, galima nukakti į mėnulį; liūdesį nubaidytų jūra namuose…
„Stebuklas šiose pasakose neatrodo stebuklingas – jis toks paprastas, lyg tas kasdienis arbatos puodelis. Veikėjų nevaržo jokie moksliniai realybės dėsniai. Imdamiesi kokios nors, iš pažiūros absurdiškos veiklos – kad ir jūros kūrimo namuose – veikėjai nenustemba, kai ji iš tiesų atsiranda. Čia viskas yra įmanoma ir tam nereikia magiškų pagalbininkų ar priemonių”.

Ištrauka:
Ežiukas: Na, Meškiuk! Neramu man, Meškiuk. Štai čia maudžia. Labai noriu prie jūros!
Meškiukas: O kokia toji jūra?
Ežiukas: Didelė. Bet aš niekada jos nemačiau.
Meškiukas: Ir aš.
Ežiukas su meškiuku išėjo iš savo namelio ir patraukė prie jūros.
Ežiukas ir Meškiukas: Ei! Ei! Ei!
Kažkas: Ko šūkauji?
Ežiukas ir Meškiukas: Reikia persikelti.
Kažkas: Tai, plauk!
Ežiukas ir Meškiukas: Ačiū!
Ėjo ėjo ir pagaliau priėjo jūrą.
Ežiukas: Sveika, jūra!
Jūra: Sveikas, ežiuk!
Ežiukas: Mes panašūs į tave, tiesa?
Jūra: Labai!
Ežiukas ir Meškiukas: Ei! Ei! Ei!
Jūra: Ei!.

Premjera – 2013 m. birželio mėn. 1 d.
Spektaklio trukmė – 2 val.

Kriminalinė komedija „Melagės“
2020-01-18 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Režisierius: Olegas Šapošnikovas
Vaidina:
Gabi – Gabija Jaraminaitė, Vitalija Mockevičiūtė
Siuzona – Justė Zinkevičiūtė
Katrina – Agnė Levickaitė
Mami – Larisa Kalpokaitė
Ogiustina – Ineta Stasiulytė, Brigita Arsobaitė
Ponia Šanelė – Edita Užaitė, Aušra Štukytė
Luiza – Jovita Balčiūnaitė
Pjeretė – Valda Bičkutė

Kriminalinė komedija „Melagės“ pasakoja apie nuošaliame dvare gyvenančias aštuonias moteris. Prieš pat didžiąsias metų šventes randamas nužudytas dvaro savininkas – vienintelis vyras aštuonių elegantiškų, paslaptingų ir gudrių moterų draugijoje. Nekyla jokių abejonių – viena iš jų įvykdė nusikaltimą. Tačiau kuri? Valdinga žmona? Smalsi tarnaitė? Nedėkinga anyta? O gal viena iš mylimų dukterų? Regis, kiekviena iš jų turėjo tam savų priežasčių ir motyvų, tačiau visos deda ranką prie širdies: „Aš nekalta!“.
Ši komedija sukurta pagal žymaus prancūzų rašytojo ir kino režisieriaus Robert Thomas pjesę 8 moterys“ (pranc. „8 Femmes“), pelniusią stulbinantį populiarumą ir ne vieną prestižinį apdovanojimą, o pagal ją statyti teatriniai pasirodymai ir kino filmas – pasaulinę šlovę.

Spektaklis „Buvusių Moterų Reikalai 3“
2020-01-16 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Žiūrovų numylėtinis Vytukas sugrįžta!
Trečiojoje „Buvusių Moterų Reikalai“ dalyje jis užmegs net dvi naujas pažintis. Viena iš jų galbūt pavirs tvirta vyriška draugyste, o kita… Nejaugi nauja meile?
Stiprus humoras, arši vyriška konkurencija ir pirmą kartą BMR istorijoje – būsimų draugų protus sujauksianti moteris.
Mantas Stonkus, Rolandas Mackevičius ir Gelminė Glemžaitė populiariausiame humoro šou/spektaklyje „Buvusių Moterų Reikalai 3“.
Scenarijaus autoriai: Tadas Vidmantas ir Jonas Navickas

Komedija “Vietų nėra”
2020-01-15 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Žmogiškoji komedija “Vietų nėra” – 33 storijos, papasakotos telefonu
Laimingi žmonės pristato aktorių Eimutį Kvoščiauską spektaklyje „Vietų nėra“.
Organizatorių komanda „Laimingi žmonės“ pristato savo trečiąjį projektą – žmogiškąją komediją „Vietų nėra“, kurioje daugiau nei trisdešimt vaidmenų kuria aktorius Eimutis Kvoščiauskas. Spektaklyje vaizduojama viena, klientų atsiginti negalinčio restorano Niujorke, darbo diena.Vienas aktorius telefonu įkūnija virš trisdešimt skirtingų personažų, įskaitant staliukų rezervuotoją, vyriausiąjį virėją, metrdotelį bei visus skambinančius ir restorane vietą užsirezervuoti siekančius įvairaus plauko klientus.
Spektaklio režisierius Arvydas Lebeliūnas šią amerikiečių autorės parašytą pjesę vadina tikrų tikriausiu iššūkiu aktoriui ir tuo pačiu vadina šį darbą dovana režisieriui: “Didžiausia atgaiva ir dovana yra dirbti su aktoriumi, kuriam Dievulis ne tik nepagailėjo talento, bet dar pridėjo ryžto, darbštumo, užsispyrimo ir tikėjimo. Tai, ką Eimutis daro scenoje, yra aktorinis stebuklas.”
Meno projektus kurianti ir organizuojanti agentūra Laimingi žmonės žiūrovams jau yra pristačiusi du spektaklius. Pernai rampos šviesą išvydęs spektaklis, A.P.Čechovo vodevilių inscenizacijos “Prie barjero”, susišlavė net tris Kauno teatralų apdovanojimus už puikius aktorinius darbus. O prieš mėnesį kelionę po Lietuvos teatrų scenas pradėjo spekaklis visai šeimai “Mažylis ir Karlsonas”.

Koncertas, skirtas laisvės gynėjų dienai
2020-01-12 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Laisvės gynėjų dienos išvakarėse, sausio 12 d. 18 val., kviečiame pagerbti tuos, kurie žuvo kovodami už mūsų prigimtinę teisę būti laisviems!

Iškilmingame koncerte dalyvauja:
Vytautas Juozapaitis,
Ieva Juozapaitytė,
Ignas Vaišnoras,
Šiaulių valstybinis kamerinis choras „Polifonija“ (meno vadovas ir vyr. dirigentas Linas Balandis),
Šiaulių pučiamųjų orkestras (meno vadovas ir dirigentas Sigitas Vaičiulionis, dirigentas Gediminas Brūzga).

Koncerto vedėja Nomeda Bėčiūtė.
Diriguoja: Sigitas Vaičiulionis, Linas Balandis, Gediminas Brūzga.

Įėjimas nemokamas!

Spektaklis „Urvinė mama“
2020-01-12 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Žiūrovai turi galimybę susipažinti su dar viena pašėlusia, energinga bei autoironijos kupina mama – aktore Lina Rastokaite. Motinystės kuriozus šmaikščiai nagrinėjantis monospektaklis, dienos šviesą išvydęs praeitų metų pabaigoje, iki šiol buvo neatsiejamas nuo charizmatiškosios jo aktorės Gintarės Latvėnaitės, tačiau L. Rastokaitė žiūrovams žada dar kitokią, ne mažiau įdomią šeimyninio gyvenimo beprotybės interpretaciją.
Bilietai čia.
„Urvinė mama“ – spektaklis, į teatro sceną vienam vakarui perkeliantis chaotišką trijų vaikų mamos buitį ir leidžiantis į ją pažvelgti su pribloškiančiu atvirumu bei ironijos doze. Tai – kiekvienai mamai iki skausmo pažįstamas vidinis monologas, kupinas absurdiškiausių, juokingiausių ir pačių kasdieniškiausių galvosūkių bei istorijų, be kurių tiesiog neįsivaizduojami motinystės džiaugsmai bei vargai. „Urvinė mama“ nusimeta tobulos supermamytės kaukę ir tampa moterimi, kurią kiekvienas pažįstame: neįtikėtinai kantria, tačiau visuomet balansuojančia ant šios kantrybės ribos, dievinančia savo vaikus, tačiau kartais taip svajojančia apie nors vieną minutę ramybės, mylinčia savo vyrą, tačiau slapta taip trokštančia vėl pasijausti jauna ir patrauklia. Monospektaklis – betarpiška ir kvatotis verčianti pačios tikriausios mamos išpažintis apie dalykus, kuriuos nutyli motinystės vadovėliai.
Naująja „Urvine mama“ tapusi aktorė Lina Rastokaitė kviečia spektaklyje apsilankyti ir tuos, kurie jį jau spėjo pamatyti su kolege aktorė G. Latvėnaite. L. Rastokaitė neišduoda, kuo jos vaidinama mama yra kitokia, tačiau užsimena, jog ruošdamasi vaidmeniui ji vadovaujasi ne tik savo pačios patirtimi, bet ir daugiavaikių draugų istorijomis. „Stebėdama savo pažįstamus, auginančius tris ar keturis vaikus, matau, kaip jie kartais išeina iš proto, tačiau susitvarko ir vėl į jį sugrįžta“, – juokiasi aktorė, scenoje bandysianti išsiaiškinti, kaip nepamesti galvos beprotiškoje motinystės karuselėje.
„Urvinę mamą“ pamatyti galite jau sausio 12 d. Šiaulių dramos teatre! Nepamirškite, jog tai gali būti puikus vakaras ne tik jums, bet ir jūsų mamoms ar draugėms.

Šiaulių vyskupijos šeimų šventė
2020-01-12 12:00 - 17:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Sausio 12 d. šiauliečius, regiono, visos šalies žmones ir užsienio svečius į Šiaulių areną vėl sukvies tradicinė Šiaulių vyskupijos šeimų šventė. Šventė šiemet vadinasi „Aš esu gyvybės duona“. Reprezentacinio Šiaulių miesto renginio statusą pelniusioje tikėjimo ir šeimų vienybės šventėje šį kartą laukiama ypatingo svečio.
Tradicinė Šiaulių vyskupijos Šeimų šventė sausio 12 dieną, sekmadienį, Šiaulių arenoje (Jono Jablonskio g. 16, Šiauliuose) prasidės 12 val. šventosiomis Mišiomis, kurias aukos Jo Ekscelencija Šiaulių vyskupas Eugenijus Bartulis ir Šiaulių vyskupijos kunigai. Mišiose giedos Vilniaus šv. Jonų bažnyčios Gospel choras (vad. Kristina Žaldokaitė).
Po šv. Mišių laukiama ypatingo svečio – scenoje pasirodys daugybę apdovanojimų pelnęs choreografas, juodojo diržo kovos menų instruktorius, pripažintas virėjas, televizijos ir radijo laidų dalyvis, pašvęstojo gyvenimo bendruomenės Voluntas Dei narys ir katalikų kunigas – tėvas Leo Patalinghug`as.
Jis įsteigė tarptautinio apaštalavimo „Plating Grace“ organizaciją, kuri šeimoms parodo galimybę, kaip prie šeimos pietų stalo pagerinti santykius, kaip maistas suartina šeimą ir koks yra svarbus šeimos bendravimas, susėdus apink padengtą stalą.
Kunigas Leo dažnai keliauja po visą pasaulį, piligrimyste jis akcentuoja ne tai, kas dedama ant stalo, bet kas susirenka aplink jį.
Durys atidaromos į areną: 10.30 val.
Durys atidaromos į salę: 11.00 val.
Bilietų kainos: kvietimai
Platintojas: Šiaulių vyskupijos Šeimos centras
Kontaktai informacijai: mob. tel. 865273662
Renginio organizatorius: Šiaulių vyskupijos Šeimos centras

Spektaklis „Duonkepio žmona“
2020-01-11 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Marselis Panjolis
Dviejų dalių romantinė istorija
Režisierius – Arvydas Lebeliūnas
Dailininkas – Sergejus Bocullo
Kompozitorius – Jonas Sakalauskas
Iš prancūzų kalbos vertė Inga Zelenekaitė-Litvinavičienė
VAIDINA:
Duonkepys – Sigitas Jakubauskas
Duonkepio žmona – Monika Šaltytė
Mokytojas – Aidas Matutis
Antonenas – Rolandas Dovydaitis
Finė – Eglė Stanišauskaitė
Papė – Juozas Bindokas
Piemuo – Anicetas Gendvilas
Kazimiras – Saulius Eduardas Pauliukonis
Markizas – Juozas Žibūda
Klebonas – Aurimas Žvinys
Majfė – Aurimas Pintulis
Barnabė – Romanas Dudnikas
Dvasia – Mindaugas Jurevičius
Selestė – Lina Bocytė
Mjetė – Danguolė Petraitytė
Anželė – Nomeda Bėčiūtė
„Duonkepio žmona“ – žinomiausias prancūzų rašytojo, dramaturgo ir filmų kūrėjo Marselio Panjolio (Marcel Pagnol) kūrinys. 1938 m. pasirodžiusi drama netrukus buvo adaptuota kino ekranui ir jos autoriui pelnė ne vieną garbingą kino kritikos apdovanojimą. „Duonkepio žmona“ yra parašyta pagal prancūzų autoriaus Žano Gioto (Jean Giotto) apysaką, tačiau Marselis Panjolis savaip interpretavo duonkepio ir jo žmonos taurios meilės istoriją.
Nedidelio kaimelio ramybę sudrumsčia netikėtas įvykis – iš miestelio duonkepio namų su jaunu piemeniu pabėga gražuolė žmona. Nusiminęs duonkepis pasineria į melancholiją ir nustoja kepti miestelio žmonėms duoną. Kurį laiką negavę kasdieninės duonos, kaimo žmonės nusprendžia žūtbūt duonkepiui grąžinti jo žmoną. Tai gražus ir kiek romantiškas pasakojimas apie atlaidumą ir meilę, stipresnę už pyktį ir nusivylimo kerštą.
Spektaklio trukmė – 3 val.

Spektaklis "Dumblas"
2020-01-10 18:30, 2020-01-09 18:30 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Maria Irene Fornes
Vienos dalies drama
Režisieriai – Aaron Kahn (JAV), Goda Palekaitė
Vaizdas – Goda Palekaitė
Garsas – Gintautas Gascevičius
Šviesa– Julius Kuršys

VAIDINA:
Mae – Monika Šaltytė
Loidas – Aidas Matutis
Henris – Antanas Venckus

„Dumblas“ – tai spektaklis-sindromas, įvietintas hiperrealizmas, neraštingumo epopėja.
Spektaklis statomas pagal garsios iš Kubos kilusios amerikiečių autorės Maria Irene Fornes kompaktišką tragediją „Dumblas“ (1983). Paprasta, grubia kalba parašytoje pjesėje vaizduojama kakofoniškai destruktyvi neraštingų veikėjų Mae, Loido ir Henrio kasdienybė. Trijų kardinaliai skirtingų mąstymo trajektorijų konfliktas, jų negebėjimas sugyventi bei empatijos nebuvimas neišvengiamai baigiasi tragedija.

Spektaklio sumanytojai ir režisieriai – Goda Palekaitė ir Aaronas Kahnas (JAV) – žiūrovams siūlo įsimintiną atmosferinį reginį ir naujus teatrinius pojūčius neįprastoje erdvėje. Spektaklis bus rodomas apleistoje, jau keletą metų neveikiančioje „Dubijos“ mokyklos salėje. Tokie teatrui nepritaikytose erdvėse rodomi spektakliai paplitę visame pasaulyje, tačiau Šiaulių žiūrovui tai bene pirmas ryškus susidūrimas su taip vadinamu „įvietintu“ (angl. site-specific) teatru, kuriame pabrėžiamas ypatingas aplinkos ir sceninio vyksmo ryšys. Spektaklio režisieriai į kūrybinę komandą pakvietė žinomą perkusininką Gintautą Gascevičių, kuris „Dubijos“ mokyloje rastais objektais gyvai įgarsina visą spektaklio vyksmą. Tai spektaklis, kuriame žodis, garsas, vaizdas ir erdvės pojūtis tampa vienalytėmis patyrimo dalimis.

Spektaklio premjera – 2017 m. lapkričio 25, 26 d.

„Domino“ komedija „Vyras po padu“
2020-01-08 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Režisierius: Kostas Smoriginas

Vaidina:
Ana – Edita Užaitė, Ineta Stasiulytė
Marko – Eimutis Kvoščiauskas, Mantas Vaitiekūnas
Ivo – Evaldas Jaras, Jokūbas Bareikis
Marija – Sandra Daukšaitė-Petrulėnė, Ineta Stasiulytė

Sena meilė nerūdija. Be to, yra dar ir akla. Visiškai akla! Todėl atleidžia viską. Teatro komedijų meistro Miro Gavrano (Miro Gavran) pjesė pasakoja apie tokią meilę, kurios neįveikė nei pilka kasdienybė, nei visuomenės pasmerkimas, nei išdavystė.

Po 20 metų santuokos Anai, kaip ir daugeliui moterų, ėmė atrodyti, kad tas jos vyras – tikras nevykėlis… Garbės žodis! Tačiau, tai buvo dar ne blogiausia, kas galėjo nutikti. Anai, žaviai geografijos mokytojai, prie viso santuokinio nusivylimo dar teko išgyventi ir viešą pažeminimą: jos Ivo, visą gyvenimą plušėjusį už grašius, skandalingai pasodina į kalėjimą už banko apiplėšimą! Ir vos tik Ana susitvarko subyrėjusį gyvenimą, atrasdama ramybę savo antrojo vyro Marko, šaunaus mokyklos direktoriaus, glėbyje, paaiškėja teisėsaugos klaida: Ivo, nieko nelaukęs, grįžta namo – pas savo buvusią žmoną ir jos naująjį vyrą…

Painiava šiuose namuose ir žmonių širdyse, atrodo, jau bus beviltiškai neišsprendžiama, ypač, kai Ivo susiranda naują simpatiją – žaviąją gydytoją Mariją. Ar įmanoma atleisti išdavystę ir susigrąžinti prarastą pasitikėjimą? Ar įmanoma nubraukti nusivylimą ir pasilikti tik šviesius jausmus? Ar įmanoma užsimerkti prieš aistrą trečiam žmogui, degančią mylimojo akyse? Ne, ne viskas yra įmanoma. Tačiau kas, jei ne moterys – Ana ir Marija – ras sprendimą.

„Domino“ teatro žiūrovai jau yra pažįstami su dramaturgo Miro Gavrano kūryba – pagal jo pjesę pastatytas spektaklis „Mano žmonos vyras“ pripažintas vienu žiūrimiausių spektaklių. Šio kroatų dramaturgo ir rašytojo kūriniai išversti į 35 kalbas, o spektakliai pagal M. Gavrano pjeses pastatyti daugiau negu 200 pasaulio teatrų. Pagal tą pačią M. Gavrano „Vyras po padu“ pjesę, adaptavus ją kino juostai, Lietuvoje pastatytas filmas pavadinimu „Kaip pavogti žmoną“.

A. Cholinos šokio teatro spektaklis “Ana Karenina”
2020-01-07 19:00 (Europe/Helsinki)
Režisierė-choreografė – Anželika Cholina
Scenografas – Marijus Jacovskis
Kostiumų dailininkas – Juozas Statkevičius

“Ana Karenina” – tai spektaklis legenda. Nuo premjeros, kuri įvyko 2010 m. a|ch teatre, “Ana Karenina” nuėjo išties netrumpą ir įsimintiną kelią. Suvaidinta daugiau nei 100 spektaklių.
Pelnydamas nuoširdžias žiūrovų simpatijas, šis spektaklis paliko neišdildomą žymę visos Lietuvos šokio teatro scenoje. 2011 metais spektaklio choreografė įvertinta “Auksiniu scenos kryžiumi”, o žiūrovams “Ana Karenina” tapo galimybe vis naujai išgyventi didžią ir trapią meilės istoriją, pažadinančią net santūriausio žmogaus jausmus. Ištikimiausi spektaklio žiūrovai ateina išgyventi šią istoriją vis iš naujo, 4-5 ar net šeštą kartą.

L. Tolstojus, rašydamas romaną “ANA KARENINA”, pirmąkart prabilo apie moters teisę į laimę ir apie tai, kad moteris neturi tapti vyro savimeilės ir pasitenkinimo įrankiu, bet tai tik viena iš temų, kurias choreografė Anželika Cholina nagrinėja savo 2-jų dalių to paties pavadinimo šokio spektaklyje.
“Sutikusi Klaipėdos muzikinio teatro baleto solistę Beatą Molytę supratau – tai mano Ana” – pasakoja A. Cholina, kurią pagrindinio vaidmens balerinos atradimas paskatino statyti šį spektaklį.
Spektaklio scenovaizdį kūrė scenografas Marijus Jacovskis, o kostiumus ir grimą – Juozas Statkevičius, tad spektaklis žiūrovams palieka itin didelį estetinį pasitenkinimą.
Spektaklio muzika – kompozitoriaus Alfredo Šnitkės kūriniai. Šio kompozitoriaus kūryba labai įvairi, gili, perteikianti daugybę emocijų, todėl ji puikiai tinka visoms spektaklio scenoms.
“Kurdama aš nesiekiu įrėminti savo spektaklių kuriame nors žanre, man įdomu kurti patį gyvenimą scenoje. Pilną, daugiasluoksnį gyvenimą, apie kokį kalba L. Tolstojus savo romane “Ana Karenina”. Jame jis supina tiek daug, kad galima pasimesti, kaip prieš patį gyvenimo sudėtingumą. Aš stengiausi išgryninti tai, kas man pasirodė svarbu ir kas egzistuoja dabartiniame laike” – pasakoja A. Cholina.

A. Cholinos šokio teatro spektaklis "Ana Karenina"
2020-01-06 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierė-choreografė – Anželika Cholina
Scenografas – Marijus Jacovskis
Kostiumų dailininkas – Juozas Statkevičius

„Ana Karenina” – tai spektaklis legenda. Nuo premjeros, kuri įvyko 2010 m. a|ch teatre, “Ana Karenina” nuėjo išties netrumpą ir įsimintiną kelią. Suvaidinta daugiau nei 100 spektaklių.
Pelnydamas nuoširdžias žiūrovų simpatijas, šis spektaklis paliko neišdildomą žymę visos Lietuvos šokio teatro scenoje. 2011 metais spektaklio choreografė įvertinta „Auksiniu scenos kryžiumi”, o žiūrovams “Ana Karenina” tapo galimybe vis naujai išgyventi didžią ir trapią meilės istoriją, pažadinančią net santūriausio žmogaus jausmus. Ištikimiausi spektaklio žiūrovai ateina išgyventi šią istoriją vis iš naujo, 4-5 ar net šeštą kartą.
L. Tolstojus, rašydamas romaną “ANA KARENINA”, pirmąkart prabilo apie moters teisę į laimę ir apie tai, kad moteris neturi tapti vyro savimeilės ir pasitenkinimo įrankiu, bet tai tik viena iš temų, kurias choreografė Anželika Cholina nagrinėja savo 2-jų dalių to paties pavadinimo šokio spektaklyje.
“Sutikusi Klaipėdos muzikinio teatro baleto solistę Beatą Molytę supratau – tai mano Ana” – pasakoja A. Cholina, kurią pagrindinio vaidmens balerinos atradimas paskatino statyti šį spektaklį.
Spektaklio scenovaizdį kūrė scenografas Marijus Jacovskis, o kostiumus ir grimą – Juozas Statkevičius, tad spektaklis žiūrovams palieka itin didelį estetinį pasitenkinimą.
Spektaklio muzika – kompozitoriaus Alfredo Šnitkės kūriniai. Šio kompozitoriaus kūryba labai įvairi, gili, perteikianti daugybę emocijų, todėl ji puikiai tinka visoms spektaklio scenoms.
“Kurdama aš nesiekiu įrėminti savo spektaklių kuriame nors žanre, man įdomu kurti patį gyvenimą scenoje. Pilną, daugiasluoksnį gyvenimą, apie kokį kalba L. Tolstojus savo romane “Ana Karenina”. Jame jis supina tiek daug, kad galima pasimesti, kaip prieš patį gyvenimo sudėtingumą. Aš stengiausi išgryninti tai, kas man pasirodė svarbu ir kas egzistuoja dabartiniame laike” – pasakoja A. Cholina.

Jaunosios Trijų karalių palydos šventinis sveikinimas
2020-01-05 14:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Naujuosius, 2020-uosius metus, pradėsime ir Kalėdinį švenčių laikotarpį pabaigsime su jaunosios Trijų karalių palydos muzikiniu šventiniu sveikinimu. Jums koncertuos Lietuvos muzikos ir teatro akademijos studentai bei Šiaulių pučiamųjų orkestras.
Įėjimas nemokamas!

Dalyvauja:
Salomėja Petronytė, sopranas (prof. A. Krikščiūnaitės 3 kurso studentė),
Pijus Kondrotas, baritonas (prof. D. Staponkaus 1 kurso studentas),
Monika Čepytė, smuikas (prof. R. Lipinaitytės-Savickienės magistrantė),
Medeinė Mickevičiūtė, fortepijonas (prof. J. Karnavičiaus 4 kurso studentė),
Šiaulių pučiamųjų orkestras (meno vadovas ir dirigentas Sigitas Vaičiulionis, dirigentas Gediminas Brūzga).

Koncerto dirigentė – Justina Leinartaitė (prof. T. Šumsko magistrantė).
Koncerto vedėja – Raimonda Sližienė.

Komedija ŠVENTĖ TĘSIASI!
2020-01-03 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Kitoks teatras kviečia šventes pratęsti su pašėlusia komedija ŠVENTĖ TĘSIASI! sausio 3 d. 18 val. Šiaulių koncertų salėje SAULĖ.
Nuotaikingoje komedijoje Jūsų laukia atviros moteriškos istorijos, juokingos situacijos, netgi detektyvinės intrigos bei gyvai atliekamos dainos
Komedijoje 4 žavios damos iš sostinės pakliūva į provincijos miestelio policijos nuovadą. O čia ir prasideda neįtikėtinai juokingi nuotykiai, santykių aiškinimaisi ir intrigos, kurias bandys numalšinti nuovados policininkas ir į pagalbą iškviestas vienos iš damų vyras.
Spektaklio kūrėjai žada nepakartojamas emocijas. ŠVENTĖ TĘSIASI! – tai kultine pretenduojanti tapti komedija, subalansuota ir moterims, ir jas labiau trokštantiems suprasti vyrams. Misija – neįmanoma? Susitikime susitikime spektaklyje ir pažiūrėsime.
Režisierius – Ričardas Vitkaitis
Pjesės autorius – Ramūnas Šimukauskas
Vaidina:
Aušra Štukytė
Gabija Jaraminaitė
Vitalija Mockevičiūtė
Oneida Kunsunga
Ramūnas Šimukauskas
Tadas Gryn
Bilietus platina – www.bilietai.lt

Naujametinis koncertas: SUZI QUATRO, SMOKIE, RONDO
2019-12-30 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Gruodžio 30 d. Šiauliuose šventinis koncertas kviečiantis pasitikti Naujuosius metus su geriausia muzika!
Šiemet scenoje publika matys iškart tris legendas – lietuviškosios scenos grandus „Rondo“, nemirtingus britus „Smokie“ ir amerikiečių glam roko karalienę Suzi Quatro su savo grupe. Atlikėjai, su kurių muzika išaugo jau daugiau nei kelios kartos, kurių hitus žino ir senas, ir jaunas, Lietuvoje žada surengti tikrą savo geriausių dainų fejerverką, skelbiantį Naujųjų metų pradžią!
Rondo
Lietuviškos estrados grandai, kurių dainas dainuojame jau daugiau kaip 40 metų! Turbūt nerasime Lietuvoje nė vieno žmogaus, niekada negirdėjusio tokių „Rondo“ hitų kaip „Eglė mano sesė“, „Laukų gėlė“, „Pelenė“, „Palauk sustok“, „Rytas perone“, „Sudie Eliza“ ir kitų puikių kūrinių.
Per savo karjerą grupė išleido 9 kompaktinius diskus, 4 vinilines plokšteles ir daugybę kartų buvo renkama populiariausia Lietuvos grupe. Scenoje matysime charizmatiškąjį ir visada energingą Aleksandrą Ivanauską (bosinė gitara, vokalas) kartu su savo nepamainomais bendražygiais – Sergejumi Persijanovu (gitara, vokalas), Remigijumi Venslova (klavišiniai) ir Robertu Mankumi (mušamieji).
Smokie
Susikūrę 1965 metais, „Smokie” į savo populiarumo viršūnę užkopė septintojo dešimtmečio pabaigoje. Tuomet jų dainas galima buvo išgirsti kiekvienoje šokių aikštelėje, o per daugiau kaip penkiasdešimt metų geras dešimtis jų kūrinių jau yra tapęs tikra klasika – „Don’t Play Your Rock’N’Roll To Me”, „I Can’t Stay Here Tonight”, „Needless and Pins”, „Mexican Girl”, „Oh Carol”, „What Can I Do”, jau nekalbant apie legendinę „Living Next Door To Alice“, kurios įrašų buvo parduota per 10 milijonų!
Nors grupės biografijoje būta daug skaudžių ir net tragiškų įvykių, muzikantai vis dar jaučia didžiulę aistrą savo muzikai ir nuoširdžiai myli savo gerbėjus. Jie sugebėjo išgyventi, kai pačioje populiarumo viršūnėje (1986 m.) iš grupės pasitraukė vokalistas Chrisas Normanas, nusprendęs pradėti solinę karjerą; jie nepalūžo, kai 1995 m. tragiškos autokatastrofos metu žuvo antrasis grupės vokalistas Alanas Bartonas, o visi kiti muzikantai patyrė daugybinius sužalojimus, tačiau išgyveno; jie įveikė gilią kūrybinę krizę, tačiau surado savyje jėgų priimti naują vokalistą Mike’ą Craftą ir tęsti „Smokie” istoriją, leisti naujus albumus ir aktyviai koncertuoti. Ir nesibaigiančios gastrolės visuose pasaulio kontinentuose įrodo, kad grupė turi ištikimų gerbėjų armiją visame pasaulyje, o „Smokie” muzika – nemirtinga.
Suzi Quatro
Suzi Quatro, arba Susan Kay Quatro (toks tikrasis atlikėjos vardas) gimė 1950 m. Detroite (JAV), muzikų šeimoje. Nuo pat mažų dienų būsima žvaigždė mokėsi skambinti pianinu ir groti perkusija, tad pirmas viešas pasirodymas įvyko jos tėčio džiazo grupėje „The Art Quatro Trio“. Suzi tuomet buvo aštuoni metai ir ji grojo bongais.
Kai mergaitei sukako keturiolika, ji su savo seserimis įkūrė mergaičių roko grupę „The Pleasure Seekers“ ir įrašė tris singlus. 1971 m. Suzi persikėlė į Angliją ir pradėjo bendradarbiauti su prodiuseriu Mickie Mostu, o netrukus jau kartu su „Thin Lizzy“ „apšildė“ grupę „Slade“ jų pirmojo didelio turnė metu. Trampinu į muzikinį olimpą Suzi tapo pažintis su kūrybiniu duetu N. Chinn – M. Chapman, kurių sukurtas jai singlas „Can the Can“ šovė tiesiai į pirmąsias grojaraščių vietas Didžiojoje Britanijoje, Japonijoje ir Australijoje. Na o gimtojoje šalyje didžiulį populiarumą dainininkei užtikrino 1978 m. kartu su Chrisu Normanu įrašytas duetas „Stumblin‘ In“, užėmęs ketvirtąją poziciją JAV muzikos topuose.
Per visą savo karjerą S. Quatro yra išleidusi 17 studijinių albumų ir pardavusi daugiau nei 55 mln. jų kopijų. Ji yra ne tik muzikantė ir dainų kūrėja, bet ir aktorė bei poetė, išleidusi savo poezijos ir atsiminimų rinkinį „Through My Eyes“. Suzi Quatro yra viena pirmųjų silpnosios lyties atstovė roko muzikos istorijoje, kuri aplink save subūrė vyrų grupę. „Aš tapau pirmąja sėkminga moterimi rokenrole, kuri vadovavo vyrams ir rimtai grojo vienu iš instrumentų. To nebuvo nei iki, nei po manęs…“, – pasakojo ji Londono leidiniui „Express“. Iš tiesų, glam roko karaliene tituluojama Suzi Quatro iki šių dienų yra laikoma etalonu, į kurį lygiuojasi kone visos moterys, grojančios elektrinėmis gitaromis ir gyvenančios roko pasaulyje.

„4 istorijos“ pagal A. BOCELLI IR S. BRIGHTMAN
2019-12-30 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Melodingos muzikos ir choreografinių kompozicijų programoje Jums puikiai pažįstami atlikėjai su ypatingu repertuaru: „Amigos para siempre“ (Draugai per amžius), „Time to say goodbye“ (Laikas pasakyt sudie), „Somos novios“ (Mes įsimylėję), „Operos fantomo“ ir kitų žymiausių miuziklų kūriniais, dažniausiai skambančiais pasaulinio garso atlikėjų Andrea Bocelli ir Sarah Brightman koncertuose!

Jūs turėsite neeilinę progą mėgautis muzikos šedevrais, kuriuos Jums atliks žinomiausi šio stiliaus Lietuvos atlikėjai, TV projektų „Triumfo arka“, „Šok su manimi“ nugalėtojai bei dalyviai – Ona Kolobovaitė (sopranas), Egidijus Bavikinas (tenoras) ir Kauno valstybinio muzikinio teatro baleto artistai – Justina Vitkutė ir Gintaras Visockis. Tai – keturios muzikinės žmonių, atlikėjų ir personažų istorijos, kurios nukels Jus į magišką muzikos ir gracijos pasaulį.
