Koncertas „Pagaminta Lietuvoje“
2019-12-21 18:00 (Europe/Moscow) | „Polifonijos” salė
Gruodžio 21 d. 18:00 val. „Pagaminta Lietuvoje“
Programoje lietuvių kompozitorių: J. Indros, V. Klovos, St. Šimkaus, A. Raudonikio, B. Gorbulskio, G. Kuprevičiaus, M. Noviko ir kt. harmonizuotas ir originalias dainas, arijas iš operų, miuziklų, populiariosios lietuvių estrados klasikos ir liaudies muzikos kūriniai, paskaninti intriguojančiomis istorijomis iš menininkų gyvenimo – BE UŽSIENIETIŠKŲ INGREDIENTŲ.
Atlikėjai:
Liudas Mikalauskas (bosas)
Vytautas Lukočius (fortepijonas)
LIUDAS MIKALAUSKAS – vienas įžymiausių lietuvių jaunosios kartos bosų, savo iškirtiniu balso tembru ir artistiškumu pelnęs didžiulę publikos meilę. LNOBT solistas nuo 2016 m.
2011 m. baigė studijas Lietuvos muzikos ir teatro akademijos Kauno fakultete bei Vytauto Didžiojo universiteto Muzikos akademijoje, prof. Sabinos Martinaitytės klasėje. Yra tapęs 12-os tarptautinių dainininkų konkursų Grand Prix ir I-ųjų vietų laureatu, iš jų žymiausi: II-asis tarptautinis Adam Didur operos dainininkų konkursas (Lenkija), XIII-as tarptautinis Ada Sari dainininkų konkursas (Lenkija), VIII-as tarptautinis I. Jurjevos vardo konkursas (Estija), tarptautinis dainininkų konkursas „XXI amžiaus menas“ (Ukraina), II-asis tarptautinis dainininkų konkursas „Langas į Europą“ (Rusija). 2006 m. buvo apdovanotas LR Kultūros ministerijos premija „Už geriausią profesionaliojo meno 2006 m. debiutą“. 2007 m. stažavosi Didžiojoje Britanijoje „Royal Welsh College of Music and Drama“.
VYTAUTAS LUKOČIUS – lietuvių pianistas, orkestro dirigentas, pedagogas. Baigė Lietuvos muzikos akademiją (1999 J. Karnavičiaus, R. Jakutytės‑Biveinienės fortepijono, 2000 G. Rinkevičiaus dirigavimo klasę). 1999–2002 orkestrinį dirigavimą studijavo Sibelijaus muzikos akademijoje Helsinkyje. 2003 baigė Lietuvos muzikos akademijos meno aspirantūrą. 2004–06 Lietuvos kamerinio orkestro dirigentas. 2007–09 Klaipėdos muzikinio teatro dirigentas, vėliau vyriausiasis dirigentas. Nuo 2009 ansamblio Lietuva dirigentas. Nuo 2010 dėsto Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje. 2012 subūrė orkestrą Vilnius Sinfonietta ir jam vadovauja. Lietuvos nacionaliniame operos ir baleto teatre pastatė ir dirigavo B. Britteno operą Statykime operą! Dirigavo Oslo radijo, Helsinkio filharmonijos, Turku, Lahti, Oulu, Pori, Kotkos, Sibelijaus muzikos akademijos, Meksikos miesto filharmonijos orkestrui, Trondheimo, Kristiansando, Latvijos nacionalinės operos, Lietuvos valstybiniam, Lietuvos nacionaliniam, Kauno miesto simfoniniams, Šv. Kristoforo, Klaipėdos kameriniams ir kitiems orkestrams. Parengė ir dirigavo koncertus su žymiais Lietuvos ir užsienio solistais. Dirigavo W. A. Mozarto Würzburge, Oslo bažnytinės muzikos, T. Manno, Pažaislio ir kituose festivaliuose. Lietuvos jaunųjų dirigentų konkurso II premija (1991), E. Dineikaitės koncertmeisterių (1998), tarptautinio J. Panulos Vaasoje (2006), tarptautinio E. Matos orkestro dirigentų konkurso Meksike (2009) I premija.
#muzikaproatviralangą #liudasmikalauskas #vytautaslukocius #polifonija
Bilietų kaina 12 ir 10 € (nuolaida taikoma moksleiviams, studentams, senjorams ir neįgaliems pateikus pažymėjimą).
Bilietus galite įsigyti Polifonijos kasoje (Aušros al. 15) ir visose Ticket Market kasose.
Bilietų rezervacija telefonu: (8 41) 52 52 07
Birutės Žalalienės ir všį „Liudo Mikalausko koncertai“ informacija

Koncertas „Christmas cantata“
2019-12-21 18:00 (Europe/Helsinki)
Šiaulių šv. Ignaco Lojolos bažnyčia (Vilniaus g. 247)

Gruodžio 21 d. 18 val.

Gruodžio 21 d. 18 val. Šiaulių šv. Ignaco Lojolos bažnyčioje (Vilniaus g. 247) Šiaulių kultūros centro jaunimo kamerinis choras „Atžalynas“ (meno vad. M. Žalalis), Vilniaus mokytojų choras (vad. R. Mitkus) ir Vilniaus mišrus choras „Musica dellʼarte“ (vad. G. Barisaitė-Mitkuvienė) atliks Steve Dobrogosz „Christmas cantata“. Dirigentė G. Barisaitė-Mitkuvienė, koncertmeisteris R. Mitkus.

Renginys bus filmuojamas ir fotografuojamas.

Renginys nemokamas

Komedija ,,Intrigantės”
2019-12-22 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Komedija ,,Intrigantės” pagal Ramūno Cicėno pjesę ,,Trys nacionalinės draugės”, kurioje pasakojama apie tris aktores, kurios visą gyvenimą dalinasi viena grimerine, bei vaidina vienoje scenoje. Jos visada viena kitą palaiko, šventes švenčia kartu, bėdoje taip pat kartu, o aplinkiniai jas kartais pavadina ,,trimis muškietininkėmis”.
Nuo studijų laikų jos paslapčiomis svajoja sukurti grupę ir nustebinti savo neeiliniu talentu visą Lietuvą, bet vis neatranda tinkamo momento pradėti tai įgyvendinti.
Tačiau šiandien ypatinga diena! Pasigirsta telefono skambutis, kuris praneša, kad tarp ,,trijų muškietininkių” yra ta, kuri šiais metais taps GERIAUSIA KINO AKTORE. Deja, tik viena!
Atvažiuoja operatorius imti interviu. Scenoje netikėtai atsiranda muzikos instrumentai, o dar vienos iš Jų vakare laukia svarbiausia gyvenimo premjera.
Intrigos, pavydas, tikros ašaros ir dar nuoširdesnis juokas. Ar ši ypatinga diena nesugriaus aktorių draugystės? Atsakymai jau greitai komedijoje ,,Intrigantės”.
Režisierius Ramūnas Cicėnas
Scenografija ir kostiumai – Vita Eidimtaitė
Pagal Ramūno Cicėno pjesę ,,Trys Nacionalinės draugės”
Vaidina: Rimantė Valiukaitė, Aušra Štukytė, Oneida Kunsunga, Marius Repšys.
Spektaklio trukmė – 1 val. 30 min.

Kalėdinė muzikos valanda „Šventa naktis“
2019-12-26 13:30 (Europe/Helsinki)
Gruodžio 26 d. 13:30 val. Šiaulių miesto koncertinė įstaiga „Saulė” ir Šiaulių pučiamųjų orkestras kviečia Jus į kalėdinis muzikos valandą „Šventa naktis“ Švč. Mergelės Marijos nekalto prasidėjimo bažnyčioje (Gegužių g. 57).

Koncerte dalyvauja:
Monika Pleškytė (sopranas),
Juozas Janužas (tenoras),
Liepa Jurgutavičiūtė (smuikas),
aktorė Nomeda Bėčiūtė,
Šiaulių pučiamųjų orkestras (meno vadovas ir dirigentas Sigitas Vaičiulionis, dirigentas Gediminas Brūzga).

Džordanos Butkutės šou
2019-12-26 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Geriausios visų laikų Džordanos Butkutės dainos, viename koncerte!
„Nemylėjau tavęs”, „Tavo pasaulis”, „Dėl tavęs”, „Gimimo diena”
Nors šį sąrašą galima pildyti ir pildyti, nesuklysime pasakę, kad būtent šie kūriniai yra visų laikų auksiniai hitai, pakeitę Lietuvos pop muzikos istoriją amžiams.
Džordaną vadina „Lietuvos Madona” ir neretai – skandalingiausia Lietuvos atlikėja. Tai, išskirtinio balso, išvaizdos ir charakterio moteris, kuri ir vėl mus nustebins per šias Kalėdas.
Nepamirštamas Džordanos Butkutės šou – gruodžio 26 d., tik Šiaulių arenoje!

Koncertas „Kalėdų žvaigždelė jau spindi aukštai“
2019-12-27 17:00 (Europe/Helsinki) | Chaimo Frenkelio viloje
2019 m. gruodžio 27 d., penktadienį, 17.00 val. Chaimo Frenkelio viloje (Vilniaus g. 74, Šiauliai) vyks koncertas „Kalėdų žvaigždelė jau spindi aukštai“. Įėjimas nemokamas.

Programoje – mokytojos ekspertės Nijolės Prascevičienės klasės muzikinis vakaras. Koncertmeisterė – Daiva Šulcaitė. Dalyvauja: Šiaulių 1-osios muzikos mokyklos, Šiaulių Sauliaus Sondeckio menų gimnazijos ir Šiaulių „Dagilėlio“ dainavimo mokyklos jaunieji atlikėjai. Koncerto viešnia – Augustė Janonytė (smuikas, Jungtinė Karalystė).

Koncertas JURGA 2020
2019-12-27 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
„Visada smagiau pasitikti nei išlydėti“, – sako Jurga ir kviečia į savo šventinio turo koncertus, kuriais sutiksime 2020-uosius metus. Šv. Kalėdų ir Naujųjų metų proga Jurga su grupe paruošė 20-ies kūrinių programą – pačias gražiausias savo balades, didžiausius hitus, kelis naujus kūrinius ir netikėtus muzikinius siurprizus.
Prie Jurgos grupės muzikantų šiame ture prisijungs violončelė ir pritariantis vokalas. „Padarysim viską, kad iš koncertų išeitumėte šventiškai nusiteikę ir pakylėti“, – sako dainininkė.
Jai pačiai Šv. Kalėdos yra metų įvykis, susitaikymo ir šilumos laikas. Jurga įsitikinusi, kad tokie turi būti ir žiemos turo koncertai – šilti ir jaukūs. Praėjusiais metais rinkinį „Ten, kur tu – Geriausios dainos“ išleidusi dainininkė šiuo metu kuria naujas dainas, kurios kitais metais suguls į visiškai naują albumą.
Kelias dainas ji atskleis jau šio šventinio turo „Jurga 2020“ metu. „Nekantrauju pasidalinti naujais kūriniais iš „Aukso pieva“ kvepiančio būsimo albumo ir, žinoma, kaipgi be kalėdinių muzikinių staigmenų“, – šventiniams susitikimams dovanas pakuoja Jurga.

„Moscow City Ballet“ - Spragtukas
2019-12-27 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Jau tapo gražia tradicija, kad kiekvieną žiemą, šventiniu laikotarpiu, Lietuvoje savo gastroles surengia viena labiausiai gastroliuojančių baleto trupių pasaulyje „Moscow City Ballet“. Šiemet trupė pristatys vieną populiariausių kalėdinio laikotarpio istorijų – klasikinį Piotro Čaikovskio baletą „Spragtukas“.
Baleto, kurio premjera įvyko dar 1892 m. Sankt Peterburge, libretas sukurtas pagal A. Diuma parengtą E. T. A. Hofmano pasakos „Spragtukas ir pelių karalius“ adaptaciją. Jo autoriai – Marius Petipa, įtakingiausias klasikinio baleto kūrėjas ir baletmeisteris, bei Levas Ivanovas. Dviejų dalių istorija pasakoja Spragtuko, atgijusio stebuklų kupiną Kalėdų naktį, istoriją ir gėrio pergalę prieš piktąjį Pelių karalių bei jo kariauną.
Pernai atšventusi savo veiklos 30 metų jubiliejų, „Moscow City Ballet“ yra viena sėkmingiausių baleto meistrų trupių pasaulyje, savo šokio precizika ir jausmingumu žavinti tiek išrankius meno ekspertus, tiek pradedančius pažintį su šokio menu žiūrovus. Profesionalumas, atsidavimas profesijai ir stiprus klasikinis repertuaras – tai daro „Moscow City Ballet“ viena iš labiausiai atpažįstamų baleto trupių pasaulyje.
Gražiausia Kalėdų pasaka „Moscow City Ballet“ spektaklyje „Spragtukas“ atgims gruodžio 27 d. Šiaulių arenoje.

Koncertas "Liepsnojantys ritmai"
2019-12-28 17:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Muzika ir šokis ribų neturi! – teigia profesionalūs savo srities meistrai, sukūrę įspūdingą programą plataus spektro publikai.
Ispaniškai liepsnojantys ritmai, karšta atmosfera, saldūs muzikiniai prieskoniai ir uždegantis publiką visuotinis šėlsmas – visa tai laukia mūsų išskirtiniame gitaros, flamenko šokio ir mušamųjų instrumentų šventiniame koncerte.
Tad švęskime drauge!

Atlikėjai:

Flamenko šokis – Liucija Puidokaitė
Gitara – Algimantas Pauliukevičius
Perkusija – Saulius Auglys

Apie atlikėjus…
Liucija apie save:
Flamenko menas mane patraukė 2003 metais ir … sužavėjo! Iškarto supratau, kad tai „mano“. Jo mokytis pradėjau Vilniuje, pas vieną pirmųjų flamenko mokytojų Lietuvoje, Beatričę Tomaševičienę. Noras tobulėti atvedė į privačias studijas užsienio šalyse pas puikius dėstytojus: Marianna Verdecia, Gabriela Gutarra, Claudio Javarone, Beatriz del Pozo. Šie mokytojai paskatino dar rimčiau gilintis į flamenko pasaulį. Toliau tobulinausi kviestiniuose flamenko meistrų (Clarisa di Salvo, Soledad Gomez, Chua Alba, Sebastian Sanchez, Javier Gomez ir kt.) bei profesiniuose judesio (Daniel Lepkoff – kontaktinė improvizacija, Brenda Naso – Laban judesio analizė ir kt.) seminaruose.
Esu baigusi Lietuvos muzikos ir teatro akademiją, alto specialybę. Įgyta pedagogo kvalifikacija, sceninė patirtis ir muzikinės žinios šiandien man labai praverčia mokant šokti, kuriant kompozicijas, suvokiant flamenko muziką bei perteikiant flamenko ritmo subtilybes kitiems.
2014 m. baigiau IBMT (Integruoto kūno darbo ir judesio terapijos institutas) studijas (įkūrėja Linda Hartley, Anglija). Besimokydama nustebau kaip naujos žinios padeda tobulėti šokyje, praplečia fizinio kūno galimybes, kurias turi kiekvienas.
Todėl į flamenko šokį nutariau integruoti studijų metu įgytas kūno terapeuto žinias, tobulesniam ir laisvesniam judesiui atskleisti. Pažintis su savo kūnu, jo pajauta ir raiška yra susiję su tobulėjimu ne tik šokyje, bet ir kasdieniame gyvenime.
Algimantas Pauliukevičius klasikinės gitaros studijas baigė Lietuvoje ir Baltarusijoje, 2000 metais tarptautiniame gitaristų konkurse Italijoje pelnė pirmąją vietą.
Būdamas aktyvus klasikinės gitaros propaguotojas, yra parengęs švietėjiškų programų vaikams ir jaunimui, dalyvavęs Lietuvos televizijos ir radijo laidose, padaręs fondinius įrašus Lietuvos radijuje. Šiuo metu yra asociacijos „Motus Recto“ prezidentas. Dabar populiarina klasikinę gitarą muzikuodamas ir organizacine veikla. Yra tarptautinio S.Šilinsko klasikinės gitaros konkurso įkūrėjas ir meno vadovas.
Šiuolaikinės muzikos klasikinei gitarai puoselėtojas, festivalių „Gaida“, „Jauna muzika“ ir kitų dalyvis. Yra atlikęs O.Balakausko, O.Narbutaitės, G.Kuprevičiaus kūrinių premjeras Yra dažnas svečias Lietuvos ir Europos koncertų salėse.
Be solo koncertų labai mėgsta kolektyvinį muzikavimą. Yra grojęs su daugeliu Lietuvos atlikėjų – M.K. Čiurlionio styginių kvartetu, Šv. Kristoforo orkestru. Su dainininke G.Skėryte buvo įkūręs ansamblį „Primaduo“, taip pat tarptautinį gitarų duetą ,,Con Stagione“ su lenkų gitaristu W.D.Popielarz.
Šiuo metu dažnai koncertuoja su Dresden Staatskapelle fleitininke Cordula Bräuer. 2018-tais su šokėja Liucija Puidokaite įkūrė klasikinės gitaros ir flamenko šokio duetą Duo Flame, kuris aktyviai reiškiasi Lietuvos kultūrinėje erdvėje.
Saulius Auglys. Perkusininkas solistas, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos Pučiamųjų ir mušamųjų instrumentų katedros lektorius, M.K. Čiurlionio menų mokyklos mokytojas, kompozitorius, aranžuotojas. Veda meistriškumo kursus, yra tarptautinių mušamųjų konkursų žiuri narys.
1988-1993 – LNOBT orkestro artistas, nuo 1993 – LNOBT simfoninio orkestro mušamųjų grupės koncertmeisteris. Tarptautinių būgnų ir perkusijos festivalių meno vadovas, Tarptautinių Jono Taločkos vardo jaunųjų atlikėjų konkurso mušamaisiais instrumentais iniciatorius ir vadovas, Didžiojo muzikų parado (2007, 2008 ir 2009) direktorius. Pasaulinės perkusininkų asociacijos „PAS“ prezidentas Lietuvoje. Perkusinio ansamblio „Taba“ vadovas, VŠĮ “Perkusijos festivaliai” direktorius, Lietuvos muzikų sąjungos narys. Olandijos kompanijos “Adams” mušamųjų instrumentų ekspertas Lietuvoje: groja jų pagamintais instrumentais – marimba ir vibrafonu. Marimbos grojimo meno mokėsi pas L.Maxey (JAV). Stažavosi pas garsų šių laikų marimbininką bei kompozitorių N.Jovan Živkovič.

Stas Michailov koncertas
2019-12-28 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Šiemet vienas žymiausių Rusijos šansono atlikėjų Stasas Michailovas švenčia savo 50-metį ir į Lietuvą grįžta su šventine programa. Šių metų gruodžio mėn. 28 d. jis pasirodys Šiaulių arenoje ir nemaria romantika užlies jo išsiilgusią publiką.
Koncertuose skambės tokie atlikėjo hitai kaip „Dlia tebya“, „Zdi Minia Radnaja“, „Nu vot i vse“ ir kt. bei keletas naujausių jo kūrinių. Tad S. Michailovo pasirodymams būdinga neblėstanti energija, emocijų lavina ir geras laikas – garantuoti.
Savo muzikinę karjerą atlikėjas pradėjo 1992 m., kai įrašė savo pirmąjį kūrinį „Svecha“, iki šių dienų laikomą vienu didžiausių S. Michailovo hitų.
Nors karjeros pradžia atlikėjui nebuvo rožėmis klota, aktyviai dalyvaudamas įvairiuose muzikiniuose projektuose Rusijoje, jis pasauliui parodė savo išskirtinį talentą ir užsiaugino būrius gerbėjų. Nuo to laiko prabėgus jau ne vienam dešimtmečiui, jo populiarumas neblėsta – pilnas sales jis renka ir gimtojoje Rusijoje, ir Lietuvoje.
Šlovingos muzikinės S. Michailovo karjeros aukštumas pažymėjo 2009 m. gauta aukščiausio lygio premija „Auksinis gramofonas“, kuris įteikiamas labiausiai nusipelniusioms Rusijos muzikos pasaulio žvaigždėms. Dar po metų jam suteiktas Nusipelniusio Rusijos artisto vardas.
Milžinišką populiarumą rodo ir tai, kad 2011 ir 2012 metais jis buvo įvardintas kaip daugiausiai uždirbęs Rusijos atlikėjas (atitinkamai 20 mln. ir 21 mln. dolerių).

Gražiausia Šv. Kalėdų muzika
2019-12-29 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Išskirtinio skambesio projektas, netikėtais muzikiniais sprendimais sužavėjęs daugelį klausytojų visoje Lietuvoje ir užsienyje bei surengęs jau daugiau nei 20 gyvo garso koncertų, vėl žada nustebinti kruopščiai atrinkta ir naujai aranžuota gražiausia pasauline Šv. Kalėdų muzika bei autorinėmis dainomis.
Išskirtinio balso tembro, jausmingas ir muzikalus dainų autorius, atlikėjas ir gitaristas R. Difartas, katu su savo žmona, atlikėja A. Difarte, koncerto metu atliks gražiausius šventinius duetus, pritariant nuostabaus grožio lietuvišku instrumentu – kanklėmis, kurias talentingai valdys Ingrida Kurienė bei smuiko(alto) meistrui, svečiui iš Kaliningrado – Laryon Dyakov‘ui.
Klausytojai programoje išgirs garsiausias šv. Kalėdų dainas bei giesmes („O Holly night“„White Christmas“, „ Jingle bells Rock“, „Hallelujah“, „Kalėdos širdy“, „Kai krinta žvaigždės“ ir kt.), taip pat originaliai skambančias atlikėjo Ramūno Difarto autorines kompozicijas.
Balsai persipins su nepaprastai gražiu kanklių, smuiko ir gitaros skambesiu.
„Mūsų tikslas – atnešti muzikos stebuklą ir šv. Kalėdų džiaugsmą į kiekvieno klausytojo širdį“ – tikisi atlikėjai.
Atlikėjai:
R. Difartas – vokalas, gitara
A. Difartė – vokalas, fortepijonas
I. Kurienė– kanklės
L. Dyakov – altas

Miuziklas „Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės legenda“
2019-12-29 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Pirmą kartą pagrindinį Žygimanto Augusto vaidmenį atliks vienas geriausių miuziklo atlikėjų Lietuvoje – išraiškingasis Jeronimas Milius. Jo galingas balsas ir vokalinis meistriškumas kaip reta sėkmingai atskleidžia sudėtingą jaunojo Žygimanto charakterį. Jeronimo Žygimantas Augustas – dar aistringesnis ir švelnesnis, kai myli, ir dar griežtesnis bei žiauresnis tiems, kas bando stoti jam skersai kelio.
„Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės legenda“ – istorinis miuziklas. Ir ne tik todėl, kad jame įtaigiai papasakota mūsų karalių meilės istorija. Jį vadiname istoriniu ir todėl, kad būtent šis kūrinys tapo pirmuoju didžiausiu ir brangiausiu miuziklu, koks tik buvo sukurtas mūsų šalyje. Miuziklo scenoje pasirodo daugiau nei 50 solistų, šokėjų ir choristų, jo užkulisiuose triūsia antra tiek aptarnaujančio personalo, technikų, scenos darbininkų. Visas kūrinys veikia kaip gerai suteptas sudėtingas mechanizmas, kuriame kiekviena detalė svarbi ir privalo būti savo vietoje tinkamu laiku.
Tačiau žiūrovas nemato to sudėtingo proceso, kuris įpučia gyvybę šiam nepaprastam kūriniui. Jų akyse atsiskleidžia įspūdinga ir sukrečianti XVI a. Lietuvos karalių meilės istorija. Daugiau nei dvi valandas trunkančiame miuzikle ji papasakota ir jautriai, ir džiaugsmingai, ir dramatiškai. Meniškai ir tikroviškai. Aidint Kipro Mašanausko sukurtai muzikai ir skambant Romo Lileikio libretui, net 210 Juozo Statkevičiaus kostiumų užima kvapą – aukštosios mados kūrėjas į spektaklio drabužius tarsi į atskirą savo vardinę kolekciją sudėjo visą sielą. Scenos konstrukcija, simboliškai vaizduojanti istorinę Lietuvos ir Lenkijos jungtį, sukurta vieno talentingiausių šių dienų Lietuvos scenografų Marijaus Jacovskio.
Žiūrint spektaklį, norisi ir juoktis drauge su juokdariais, ir verkti, matant silpstančią Barborą Radvilaitę. Ją itin talentingai įkūnija dainininkė Karina Krysko. Aktorė ir dainininkė publikai nuo pat pradžių parodė itin trapią išoriškai, tačiau puoselėjančią neįtikėtiną dvasinę stiprybę Barborą. Jauną moterį, kuri buvo ne tik graži, protinga ir talentinga, bet ir mokanti pasiaukoti dėl tikros meilės. Nebijanti ją ginti net prieš didžiausius to meto autoritetus. Itin jaudinanti jos ir būsimos anytos, negailestingu ir nepalaužiamu charakteriu garsėjusios karalienės Bonos Sforcos susitikimo scena. Iki širdies gelmių sujaudina ir Kosto Smorigino (ponas Tvardovskis) atliekama garsiausia miuziklo arija „Dangus tau dovanojo aukštį“, kuri jau seniai peraugo kūrinio rėmus ir į mūsų muzikos istoriją įsirašė aukso raidėmis.
Jaunasis karalius Žygimantas Augustas į sostą sėda dar būdamas vaiku. Valdžią, kurios visai netroško, jis Vilniuje išnaudoja lėbavimams ir moterų dėmesiui užkariauti. Vienintelis žmogus, kuris gali jam patarti – dvasinis mokytojas senasis ponas Tvardovskis. Žygimantas visiškai neatitinka jo motinos, Krokuvoje reziduojančios karalienės Bonos Sforcos lūkesčių. Ji savo sūnų norėtų matyti griežtą, valdingą ir bejausmį. Tokį, kaip ji. Italė karalienė save laiko Vakarų kultūros barbarų kraštui nešėja. Įtakos jos sprendimams negali daryti niekas, net jos vyras – karalius Žygimantas Senasis. Netikėtai jaunojo Žygimanto širdyje gimsta tikras jausmas – meilė kilmingai lietuvaitei Barborai, iš garsios ir įtakingos Radvilų giminės. Barboros ir Žygimanto santuoka karalienės akyse atrodo kaip didžiausia tragedija. Barboros pusbrolis Radvila Juodasis ir brolis Radvila Rudasis nebežino, ar džiaugtis artėjančia karūna, ar baimintis dėl giminaitės sveikatos ir net gyvybės. Vakar buvęs lengvabūdis Žygimantas Augustas, meilės pakylėtas, atranda savyje tikrąjį valdovą. Jis veda Barborą nepaisydamas nieko. Tačiau jau per vėlu – jaunosios karalienės gyvybė vos plazdena, o senosios karalienės Bonos įtūžis ją veikia lyg nuodai.

2019-ųjų palydų vakaras "Metų laikai"
2019-12-30 18:00 (Europe/Helsinki) | „Laiptų galerija”
Gruodžio 30 d. 18 val. 2019-ųjų PALYDŲ VAKARAS „METŲ LAIKAI”.
Groja Ars Lituanica Camerata (meno vad. Gleb Pyšniak), solistė Dalia Dėdinskaitė (smuikas), Nijolė Dorotėja Beniušytė (klavesinas, Italija).
Programoje: A.Vivaldi, F.Mendelssohn, A.Corelli kūriniai.
Aprangos kodas – šventinis.
Bilietai: 10 / 5 Eur (būtina įsigyti iš anksto).

„4 istorijos“ pagal A. BOCELLI IR S. BRIGHTMAN
2019-12-30 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Melodingos muzikos ir choreografinių kompozicijų programoje Jums puikiai pažįstami atlikėjai su ypatingu repertuaru: „Amigos para siempre“ (Draugai per amžius), „Time to say goodbye“ (Laikas pasakyt sudie), „Somos novios“ (Mes įsimylėję), „Operos fantomo“ ir kitų žymiausių miuziklų kūriniais, dažniausiai skambančiais pasaulinio garso atlikėjų Andrea Bocelli ir Sarah Brightman koncertuose!

Jūs turėsite neeilinę progą mėgautis muzikos šedevrais, kuriuos Jums atliks žinomiausi šio stiliaus Lietuvos atlikėjai, TV projektų „Triumfo arka“, „Šok su manimi“ nugalėtojai bei dalyviai – Ona Kolobovaitė (sopranas), Egidijus Bavikinas (tenoras) ir Kauno valstybinio muzikinio teatro baleto artistai – Justina Vitkutė ir Gintaras Visockis. Tai – keturios muzikinės žmonių, atlikėjų ir personažų istorijos, kurios nukels Jus į magišką muzikos ir gracijos pasaulį.

Naujametinis koncertas: SUZI QUATRO, SMOKIE, RONDO
2019-12-30 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Gruodžio 30 d. Šiauliuose šventinis koncertas kviečiantis pasitikti Naujuosius metus su geriausia muzika!
Šiemet scenoje publika matys iškart tris legendas – lietuviškosios scenos grandus „Rondo“, nemirtingus britus „Smokie“ ir amerikiečių glam roko karalienę Suzi Quatro su savo grupe. Atlikėjai, su kurių muzika išaugo jau daugiau nei kelios kartos, kurių hitus žino ir senas, ir jaunas, Lietuvoje žada surengti tikrą savo geriausių dainų fejerverką, skelbiantį Naujųjų metų pradžią!
Rondo
Lietuviškos estrados grandai, kurių dainas dainuojame jau daugiau kaip 40 metų! Turbūt nerasime Lietuvoje nė vieno žmogaus, niekada negirdėjusio tokių „Rondo“ hitų kaip „Eglė mano sesė“, „Laukų gėlė“, „Pelenė“, „Palauk sustok“, „Rytas perone“, „Sudie Eliza“ ir kitų puikių kūrinių.
Per savo karjerą grupė išleido 9 kompaktinius diskus, 4 vinilines plokšteles ir daugybę kartų buvo renkama populiariausia Lietuvos grupe. Scenoje matysime charizmatiškąjį ir visada energingą Aleksandrą Ivanauską (bosinė gitara, vokalas) kartu su savo nepamainomais bendražygiais – Sergejumi Persijanovu (gitara, vokalas), Remigijumi Venslova (klavišiniai) ir Robertu Mankumi (mušamieji).
Smokie
Susikūrę 1965 metais, „Smokie” į savo populiarumo viršūnę užkopė septintojo dešimtmečio pabaigoje. Tuomet jų dainas galima buvo išgirsti kiekvienoje šokių aikštelėje, o per daugiau kaip penkiasdešimt metų geras dešimtis jų kūrinių jau yra tapęs tikra klasika – „Don’t Play Your Rock’N’Roll To Me”, „I Can’t Stay Here Tonight”, „Needless and Pins”, „Mexican Girl”, „Oh Carol”, „What Can I Do”, jau nekalbant apie legendinę „Living Next Door To Alice“, kurios įrašų buvo parduota per 10 milijonų!
Nors grupės biografijoje būta daug skaudžių ir net tragiškų įvykių, muzikantai vis dar jaučia didžiulę aistrą savo muzikai ir nuoširdžiai myli savo gerbėjus. Jie sugebėjo išgyventi, kai pačioje populiarumo viršūnėje (1986 m.) iš grupės pasitraukė vokalistas Chrisas Normanas, nusprendęs pradėti solinę karjerą; jie nepalūžo, kai 1995 m. tragiškos autokatastrofos metu žuvo antrasis grupės vokalistas Alanas Bartonas, o visi kiti muzikantai patyrė daugybinius sužalojimus, tačiau išgyveno; jie įveikė gilią kūrybinę krizę, tačiau surado savyje jėgų priimti naują vokalistą Mike’ą Craftą ir tęsti „Smokie” istoriją, leisti naujus albumus ir aktyviai koncertuoti. Ir nesibaigiančios gastrolės visuose pasaulio kontinentuose įrodo, kad grupė turi ištikimų gerbėjų armiją visame pasaulyje, o „Smokie” muzika – nemirtinga.
Suzi Quatro
Suzi Quatro, arba Susan Kay Quatro (toks tikrasis atlikėjos vardas) gimė 1950 m. Detroite (JAV), muzikų šeimoje. Nuo pat mažų dienų būsima žvaigždė mokėsi skambinti pianinu ir groti perkusija, tad pirmas viešas pasirodymas įvyko jos tėčio džiazo grupėje „The Art Quatro Trio“. Suzi tuomet buvo aštuoni metai ir ji grojo bongais.
Kai mergaitei sukako keturiolika, ji su savo seserimis įkūrė mergaičių roko grupę „The Pleasure Seekers“ ir įrašė tris singlus. 1971 m. Suzi persikėlė į Angliją ir pradėjo bendradarbiauti su prodiuseriu Mickie Mostu, o netrukus jau kartu su „Thin Lizzy“ „apšildė“ grupę „Slade“ jų pirmojo didelio turnė metu. Trampinu į muzikinį olimpą Suzi tapo pažintis su kūrybiniu duetu N. Chinn – M. Chapman, kurių sukurtas jai singlas „Can the Can“ šovė tiesiai į pirmąsias grojaraščių vietas Didžiojoje Britanijoje, Japonijoje ir Australijoje. Na o gimtojoje šalyje didžiulį populiarumą dainininkei užtikrino 1978 m. kartu su Chrisu Normanu įrašytas duetas „Stumblin‘ In“, užėmęs ketvirtąją poziciją JAV muzikos topuose.
Per visą savo karjerą S. Quatro yra išleidusi 17 studijinių albumų ir pardavusi daugiau nei 55 mln. jų kopijų. Ji yra ne tik muzikantė ir dainų kūrėja, bet ir aktorė bei poetė, išleidusi savo poezijos ir atsiminimų rinkinį „Through My Eyes“. Suzi Quatro yra viena pirmųjų silpnosios lyties atstovė roko muzikos istorijoje, kuri aplink save subūrė vyrų grupę. „Aš tapau pirmąja sėkminga moterimi rokenrole, kuri vadovavo vyrams ir rimtai grojo vienu iš instrumentų. To nebuvo nei iki, nei po manęs…“, – pasakojo ji Londono leidiniui „Express“. Iš tiesų, glam roko karaliene tituluojama Suzi Quatro iki šių dienų yra laikoma etalonu, į kurį lygiuojasi kone visos moterys, grojančios elektrinėmis gitaromis ir gyvenančios roko pasaulyje.

Komedija ŠVENTĖ TĘSIASI!
2020-01-03 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Kitoks teatras kviečia šventes pratęsti su pašėlusia komedija ŠVENTĖ TĘSIASI! sausio 3 d. 18 val. Šiaulių koncertų salėje SAULĖ.
Nuotaikingoje komedijoje Jūsų laukia atviros moteriškos istorijos, juokingos situacijos, netgi detektyvinės intrigos bei gyvai atliekamos dainos
Komedijoje 4 žavios damos iš sostinės pakliūva į provincijos miestelio policijos nuovadą. O čia ir prasideda neįtikėtinai juokingi nuotykiai, santykių aiškinimaisi ir intrigos, kurias bandys numalšinti nuovados policininkas ir į pagalbą iškviestas vienos iš damų vyras.
Spektaklio kūrėjai žada nepakartojamas emocijas. ŠVENTĖ TĘSIASI! – tai kultine pretenduojanti tapti komedija, subalansuota ir moterims, ir jas labiau trokštantiems suprasti vyrams. Misija – neįmanoma? Susitikime susitikime spektaklyje ir pažiūrėsime.
Režisierius – Ričardas Vitkaitis
Pjesės autorius – Ramūnas Šimukauskas
Vaidina:
Aušra Štukytė
Gabija Jaraminaitė
Vitalija Mockevičiūtė
Oneida Kunsunga
Ramūnas Šimukauskas
Tadas Gryn
Bilietus platina – www.bilietai.lt

Jaunosios Trijų karalių palydos šventinis sveikinimas
2020-01-05 14:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Naujuosius, 2020-uosius metus, pradėsime ir Kalėdinį švenčių laikotarpį pabaigsime su jaunosios Trijų karalių palydos muzikiniu šventiniu sveikinimu. Jums koncertuos Lietuvos muzikos ir teatro akademijos studentai bei Šiaulių pučiamųjų orkestras.
Įėjimas nemokamas!

Dalyvauja:
Salomėja Petronytė, sopranas (prof. A. Krikščiūnaitės 3 kurso studentė),
Pijus Kondrotas, baritonas (prof. D. Staponkaus 1 kurso studentas),
Monika Čepytė, smuikas (prof. R. Lipinaitytės-Savickienės magistrantė),
Medeinė Mickevičiūtė, fortepijonas (prof. J. Karnavičiaus 4 kurso studentė),
Šiaulių pučiamųjų orkestras (meno vadovas ir dirigentas Sigitas Vaičiulionis, dirigentas Gediminas Brūzga).

Koncerto dirigentė – Justina Leinartaitė (prof. T. Šumsko magistrantė).
Koncerto vedėja – Raimonda Sližienė.

A. Cholinos šokio teatro spektaklis "Ana Karenina"
2020-01-06 19:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Režisierė-choreografė – Anželika Cholina
Scenografas – Marijus Jacovskis
Kostiumų dailininkas – Juozas Statkevičius

„Ana Karenina” – tai spektaklis legenda. Nuo premjeros, kuri įvyko 2010 m. a|ch teatre, “Ana Karenina” nuėjo išties netrumpą ir įsimintiną kelią. Suvaidinta daugiau nei 100 spektaklių.
Pelnydamas nuoširdžias žiūrovų simpatijas, šis spektaklis paliko neišdildomą žymę visos Lietuvos šokio teatro scenoje. 2011 metais spektaklio choreografė įvertinta „Auksiniu scenos kryžiumi”, o žiūrovams “Ana Karenina” tapo galimybe vis naujai išgyventi didžią ir trapią meilės istoriją, pažadinančią net santūriausio žmogaus jausmus. Ištikimiausi spektaklio žiūrovai ateina išgyventi šią istoriją vis iš naujo, 4-5 ar net šeštą kartą.
L. Tolstojus, rašydamas romaną “ANA KARENINA”, pirmąkart prabilo apie moters teisę į laimę ir apie tai, kad moteris neturi tapti vyro savimeilės ir pasitenkinimo įrankiu, bet tai tik viena iš temų, kurias choreografė Anželika Cholina nagrinėja savo 2-jų dalių to paties pavadinimo šokio spektaklyje.
“Sutikusi Klaipėdos muzikinio teatro baleto solistę Beatą Molytę supratau – tai mano Ana” – pasakoja A. Cholina, kurią pagrindinio vaidmens balerinos atradimas paskatino statyti šį spektaklį.
Spektaklio scenovaizdį kūrė scenografas Marijus Jacovskis, o kostiumus ir grimą – Juozas Statkevičius, tad spektaklis žiūrovams palieka itin didelį estetinį pasitenkinimą.
Spektaklio muzika – kompozitoriaus Alfredo Šnitkės kūriniai. Šio kompozitoriaus kūryba labai įvairi, gili, perteikianti daugybę emocijų, todėl ji puikiai tinka visoms spektaklio scenoms.
“Kurdama aš nesiekiu įrėminti savo spektaklių kuriame nors žanre, man įdomu kurti patį gyvenimą scenoje. Pilną, daugiasluoksnį gyvenimą, apie kokį kalba L. Tolstojus savo romane “Ana Karenina”. Jame jis supina tiek daug, kad galima pasimesti, kaip prieš patį gyvenimo sudėtingumą. Aš stengiausi išgryninti tai, kas man pasirodė svarbu ir kas egzistuoja dabartiniame laike” – pasakoja A. Cholina.

A. Cholinos šokio teatro spektaklis “Ana Karenina”
2020-01-07 19:00 (Europe/Helsinki)
Režisierė-choreografė – Anželika Cholina
Scenografas – Marijus Jacovskis
Kostiumų dailininkas – Juozas Statkevičius

“Ana Karenina” – tai spektaklis legenda. Nuo premjeros, kuri įvyko 2010 m. a|ch teatre, “Ana Karenina” nuėjo išties netrumpą ir įsimintiną kelią. Suvaidinta daugiau nei 100 spektaklių.
Pelnydamas nuoširdžias žiūrovų simpatijas, šis spektaklis paliko neišdildomą žymę visos Lietuvos šokio teatro scenoje. 2011 metais spektaklio choreografė įvertinta “Auksiniu scenos kryžiumi”, o žiūrovams “Ana Karenina” tapo galimybe vis naujai išgyventi didžią ir trapią meilės istoriją, pažadinančią net santūriausio žmogaus jausmus. Ištikimiausi spektaklio žiūrovai ateina išgyventi šią istoriją vis iš naujo, 4-5 ar net šeštą kartą.

L. Tolstojus, rašydamas romaną “ANA KARENINA”, pirmąkart prabilo apie moters teisę į laimę ir apie tai, kad moteris neturi tapti vyro savimeilės ir pasitenkinimo įrankiu, bet tai tik viena iš temų, kurias choreografė Anželika Cholina nagrinėja savo 2-jų dalių to paties pavadinimo šokio spektaklyje.
“Sutikusi Klaipėdos muzikinio teatro baleto solistę Beatą Molytę supratau – tai mano Ana” – pasakoja A. Cholina, kurią pagrindinio vaidmens balerinos atradimas paskatino statyti šį spektaklį.
Spektaklio scenovaizdį kūrė scenografas Marijus Jacovskis, o kostiumus ir grimą – Juozas Statkevičius, tad spektaklis žiūrovams palieka itin didelį estetinį pasitenkinimą.
Spektaklio muzika – kompozitoriaus Alfredo Šnitkės kūriniai. Šio kompozitoriaus kūryba labai įvairi, gili, perteikianti daugybę emocijų, todėl ji puikiai tinka visoms spektaklio scenoms.
“Kurdama aš nesiekiu įrėminti savo spektaklių kuriame nors žanre, man įdomu kurti patį gyvenimą scenoje. Pilną, daugiasluoksnį gyvenimą, apie kokį kalba L. Tolstojus savo romane “Ana Karenina”. Jame jis supina tiek daug, kad galima pasimesti, kaip prieš patį gyvenimo sudėtingumą. Aš stengiausi išgryninti tai, kas man pasirodė svarbu ir kas egzistuoja dabartiniame laike” – pasakoja A. Cholina.

„Domino“ komedija „Vyras po padu“
2020-01-08 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Režisierius: Kostas Smoriginas

Vaidina:
Ana – Edita Užaitė, Ineta Stasiulytė
Marko – Eimutis Kvoščiauskas, Mantas Vaitiekūnas
Ivo – Evaldas Jaras, Jokūbas Bareikis
Marija – Sandra Daukšaitė-Petrulėnė, Ineta Stasiulytė

Sena meilė nerūdija. Be to, yra dar ir akla. Visiškai akla! Todėl atleidžia viską. Teatro komedijų meistro Miro Gavrano (Miro Gavran) pjesė pasakoja apie tokią meilę, kurios neįveikė nei pilka kasdienybė, nei visuomenės pasmerkimas, nei išdavystė.

Po 20 metų santuokos Anai, kaip ir daugeliui moterų, ėmė atrodyti, kad tas jos vyras – tikras nevykėlis… Garbės žodis! Tačiau, tai buvo dar ne blogiausia, kas galėjo nutikti. Anai, žaviai geografijos mokytojai, prie viso santuokinio nusivylimo dar teko išgyventi ir viešą pažeminimą: jos Ivo, visą gyvenimą plušėjusį už grašius, skandalingai pasodina į kalėjimą už banko apiplėšimą! Ir vos tik Ana susitvarko subyrėjusį gyvenimą, atrasdama ramybę savo antrojo vyro Marko, šaunaus mokyklos direktoriaus, glėbyje, paaiškėja teisėsaugos klaida: Ivo, nieko nelaukęs, grįžta namo – pas savo buvusią žmoną ir jos naująjį vyrą…

Painiava šiuose namuose ir žmonių širdyse, atrodo, jau bus beviltiškai neišsprendžiama, ypač, kai Ivo susiranda naują simpatiją – žaviąją gydytoją Mariją. Ar įmanoma atleisti išdavystę ir susigrąžinti prarastą pasitikėjimą? Ar įmanoma nubraukti nusivylimą ir pasilikti tik šviesius jausmus? Ar įmanoma užsimerkti prieš aistrą trečiam žmogui, degančią mylimojo akyse? Ne, ne viskas yra įmanoma. Tačiau kas, jei ne moterys – Ana ir Marija – ras sprendimą.

„Domino“ teatro žiūrovai jau yra pažįstami su dramaturgo Miro Gavrano kūryba – pagal jo pjesę pastatytas spektaklis „Mano žmonos vyras“ pripažintas vienu žiūrimiausių spektaklių. Šio kroatų dramaturgo ir rašytojo kūriniai išversti į 35 kalbas, o spektakliai pagal M. Gavrano pjeses pastatyti daugiau negu 200 pasaulio teatrų. Pagal tą pačią M. Gavrano „Vyras po padu“ pjesę, adaptavus ją kino juostai, Lietuvoje pastatytas filmas pavadinimu „Kaip pavogti žmoną“.

Spektaklis "Dumblas"
2020-01-09 18:30, 2020-01-10 18:30 (Europe/Moscow) | Šiaulių dramos teatras
Maria Irene Fornes
Vienos dalies drama
Režisieriai – Aaron Kahn (JAV), Goda Palekaitė
Vaizdas – Goda Palekaitė
Garsas – Gintautas Gascevičius
Šviesa– Julius Kuršys

VAIDINA:
Mae – Monika Šaltytė
Loidas – Aidas Matutis
Henris – Antanas Venckus

„Dumblas“ – tai spektaklis-sindromas, įvietintas hiperrealizmas, neraštingumo epopėja.
Spektaklis statomas pagal garsios iš Kubos kilusios amerikiečių autorės Maria Irene Fornes kompaktišką tragediją „Dumblas“ (1983). Paprasta, grubia kalba parašytoje pjesėje vaizduojama kakofoniškai destruktyvi neraštingų veikėjų Mae, Loido ir Henrio kasdienybė. Trijų kardinaliai skirtingų mąstymo trajektorijų konfliktas, jų negebėjimas sugyventi bei empatijos nebuvimas neišvengiamai baigiasi tragedija.

Spektaklio sumanytojai ir režisieriai – Goda Palekaitė ir Aaronas Kahnas (JAV) – žiūrovams siūlo įsimintiną atmosferinį reginį ir naujus teatrinius pojūčius neįprastoje erdvėje. Spektaklis bus rodomas apleistoje, jau keletą metų neveikiančioje „Dubijos“ mokyklos salėje. Tokie teatrui nepritaikytose erdvėse rodomi spektakliai paplitę visame pasaulyje, tačiau Šiaulių žiūrovui tai bene pirmas ryškus susidūrimas su taip vadinamu „įvietintu“ (angl. site-specific) teatru, kuriame pabrėžiamas ypatingas aplinkos ir sceninio vyksmo ryšys. Spektaklio režisieriai į kūrybinę komandą pakvietė žinomą perkusininką Gintautą Gascevičių, kuris „Dubijos“ mokyloje rastais objektais gyvai įgarsina visą spektaklio vyksmą. Tai spektaklis, kuriame žodis, garsas, vaizdas ir erdvės pojūtis tampa vienalytėmis patyrimo dalimis.

Spektaklio premjera – 2017 m. lapkričio 25, 26 d.

Spektaklis „Duonkepio žmona“
2020-01-11 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Marselis Panjolis
Dviejų dalių romantinė istorija
Režisierius – Arvydas Lebeliūnas
Dailininkas – Sergejus Bocullo
Kompozitorius – Jonas Sakalauskas
Iš prancūzų kalbos vertė Inga Zelenekaitė-Litvinavičienė
VAIDINA:
Duonkepys – Sigitas Jakubauskas
Duonkepio žmona – Monika Šaltytė
Mokytojas – Aidas Matutis
Antonenas – Rolandas Dovydaitis
Finė – Eglė Stanišauskaitė
Papė – Juozas Bindokas
Piemuo – Anicetas Gendvilas
Kazimiras – Saulius Eduardas Pauliukonis
Markizas – Juozas Žibūda
Klebonas – Aurimas Žvinys
Majfė – Aurimas Pintulis
Barnabė – Romanas Dudnikas
Dvasia – Mindaugas Jurevičius
Selestė – Lina Bocytė
Mjetė – Danguolė Petraitytė
Anželė – Nomeda Bėčiūtė
„Duonkepio žmona“ – žinomiausias prancūzų rašytojo, dramaturgo ir filmų kūrėjo Marselio Panjolio (Marcel Pagnol) kūrinys. 1938 m. pasirodžiusi drama netrukus buvo adaptuota kino ekranui ir jos autoriui pelnė ne vieną garbingą kino kritikos apdovanojimą. „Duonkepio žmona“ yra parašyta pagal prancūzų autoriaus Žano Gioto (Jean Giotto) apysaką, tačiau Marselis Panjolis savaip interpretavo duonkepio ir jo žmonos taurios meilės istoriją.
Nedidelio kaimelio ramybę sudrumsčia netikėtas įvykis – iš miestelio duonkepio namų su jaunu piemeniu pabėga gražuolė žmona. Nusiminęs duonkepis pasineria į melancholiją ir nustoja kepti miestelio žmonėms duoną. Kurį laiką negavę kasdieninės duonos, kaimo žmonės nusprendžia žūtbūt duonkepiui grąžinti jo žmoną. Tai gražus ir kiek romantiškas pasakojimas apie atlaidumą ir meilę, stipresnę už pyktį ir nusivylimo kerštą.
Spektaklio trukmė – 3 val.

Šiaulių vyskupijos šeimų šventė
2020-01-12 12:00 - 17:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių arena
Sausio 12 d. šiauliečius, regiono, visos šalies žmones ir užsienio svečius į Šiaulių areną vėl sukvies tradicinė Šiaulių vyskupijos šeimų šventė. Šventė šiemet vadinasi „Aš esu gyvybės duona“. Reprezentacinio Šiaulių miesto renginio statusą pelniusioje tikėjimo ir šeimų vienybės šventėje šį kartą laukiama ypatingo svečio.
Tradicinė Šiaulių vyskupijos Šeimų šventė sausio 12 dieną, sekmadienį, Šiaulių arenoje (Jono Jablonskio g. 16, Šiauliuose) prasidės 12 val. šventosiomis Mišiomis, kurias aukos Jo Ekscelencija Šiaulių vyskupas Eugenijus Bartulis ir Šiaulių vyskupijos kunigai. Mišiose giedos Vilniaus šv. Jonų bažnyčios Gospel choras (vad. Kristina Žaldokaitė).
Po šv. Mišių laukiama ypatingo svečio – scenoje pasirodys daugybę apdovanojimų pelnęs choreografas, juodojo diržo kovos menų instruktorius, pripažintas virėjas, televizijos ir radijo laidų dalyvis, pašvęstojo gyvenimo bendruomenės Voluntas Dei narys ir katalikų kunigas – tėvas Leo Patalinghug`as.
Jis įsteigė tarptautinio apaštalavimo „Plating Grace“ organizaciją, kuri šeimoms parodo galimybę, kaip prie šeimos pietų stalo pagerinti santykius, kaip maistas suartina šeimą ir koks yra svarbus šeimos bendravimas, susėdus apink padengtą stalą.
Kunigas Leo dažnai keliauja po visą pasaulį, piligrimyste jis akcentuoja ne tai, kas dedama ant stalo, bet kas susirenka aplink jį.
Durys atidaromos į areną: 10.30 val.
Durys atidaromos į salę: 11.00 val.
Bilietų kainos: kvietimai
Platintojas: Šiaulių vyskupijos Šeimos centras
Kontaktai informacijai: mob. tel. 865273662
Renginio organizatorius: Šiaulių vyskupijos Šeimos centras

Spektaklis „Urvinė mama“
2020-01-12 18:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Žiūrovai turi galimybę susipažinti su dar viena pašėlusia, energinga bei autoironijos kupina mama – aktore Lina Rastokaite. Motinystės kuriozus šmaikščiai nagrinėjantis monospektaklis, dienos šviesą išvydęs praeitų metų pabaigoje, iki šiol buvo neatsiejamas nuo charizmatiškosios jo aktorės Gintarės Latvėnaitės, tačiau L. Rastokaitė žiūrovams žada dar kitokią, ne mažiau įdomią šeimyninio gyvenimo beprotybės interpretaciją.
Bilietai čia.
„Urvinė mama“ – spektaklis, į teatro sceną vienam vakarui perkeliantis chaotišką trijų vaikų mamos buitį ir leidžiantis į ją pažvelgti su pribloškiančiu atvirumu bei ironijos doze. Tai – kiekvienai mamai iki skausmo pažįstamas vidinis monologas, kupinas absurdiškiausių, juokingiausių ir pačių kasdieniškiausių galvosūkių bei istorijų, be kurių tiesiog neįsivaizduojami motinystės džiaugsmai bei vargai. „Urvinė mama“ nusimeta tobulos supermamytės kaukę ir tampa moterimi, kurią kiekvienas pažįstame: neįtikėtinai kantria, tačiau visuomet balansuojančia ant šios kantrybės ribos, dievinančia savo vaikus, tačiau kartais taip svajojančia apie nors vieną minutę ramybės, mylinčia savo vyrą, tačiau slapta taip trokštančia vėl pasijausti jauna ir patrauklia. Monospektaklis – betarpiška ir kvatotis verčianti pačios tikriausios mamos išpažintis apie dalykus, kuriuos nutyli motinystės vadovėliai.
Naująja „Urvine mama“ tapusi aktorė Lina Rastokaitė kviečia spektaklyje apsilankyti ir tuos, kurie jį jau spėjo pamatyti su kolege aktorė G. Latvėnaite. L. Rastokaitė neišduoda, kuo jos vaidinama mama yra kitokia, tačiau užsimena, jog ruošdamasi vaidmeniui ji vadovaujasi ne tik savo pačios patirtimi, bet ir daugiavaikių draugų istorijomis. „Stebėdama savo pažįstamus, auginančius tris ar keturis vaikus, matau, kaip jie kartais išeina iš proto, tačiau susitvarko ir vėl į jį sugrįžta“, – juokiasi aktorė, scenoje bandysianti išsiaiškinti, kaip nepamesti galvos beprotiškoje motinystės karuselėje.
„Urvinę mamą“ pamatyti galite jau sausio 12 d. Šiaulių dramos teatre! Nepamirškite, jog tai gali būti puikus vakaras ne tik jums, bet ir jūsų mamoms ar draugėms.

Koncertas, skirtas laisvės gynėjų dienai
2020-01-12 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Laisvės gynėjų dienos išvakarėse, sausio 12 d. 18 val., kviečiame pagerbti tuos, kurie žuvo kovodami už mūsų prigimtinę teisę būti laisviems!

Iškilmingame koncerte dalyvauja:
Vytautas Juozapaitis,
Ieva Juozapaitytė,
Ignas Vaišnoras,
Šiaulių valstybinis kamerinis choras „Polifonija“ (meno vadovas ir vyr. dirigentas Linas Balandis),
Šiaulių pučiamųjų orkestras (meno vadovas ir dirigentas Sigitas Vaičiulionis, dirigentas Gediminas Brūzga).

Koncerto vedėja Nomeda Bėčiūtė.
Diriguoja: Sigitas Vaičiulionis, Linas Balandis, Gediminas Brūzga.

Įėjimas nemokamas!

Komedija “Vietų nėra”
2020-01-15 19:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Žmogiškoji komedija “Vietų nėra” – 33 storijos, papasakotos telefonu
Laimingi žmonės pristato aktorių Eimutį Kvoščiauską spektaklyje „Vietų nėra“.
Organizatorių komanda „Laimingi žmonės“ pristato savo trečiąjį projektą – žmogiškąją komediją „Vietų nėra“, kurioje daugiau nei trisdešimt vaidmenų kuria aktorius Eimutis Kvoščiauskas. Spektaklyje vaizduojama viena, klientų atsiginti negalinčio restorano Niujorke, darbo diena.Vienas aktorius telefonu įkūnija virš trisdešimt skirtingų personažų, įskaitant staliukų rezervuotoją, vyriausiąjį virėją, metrdotelį bei visus skambinančius ir restorane vietą užsirezervuoti siekančius įvairaus plauko klientus.
Spektaklio režisierius Arvydas Lebeliūnas šią amerikiečių autorės parašytą pjesę vadina tikrų tikriausiu iššūkiu aktoriui ir tuo pačiu vadina šį darbą dovana režisieriui: “Didžiausia atgaiva ir dovana yra dirbti su aktoriumi, kuriam Dievulis ne tik nepagailėjo talento, bet dar pridėjo ryžto, darbštumo, užsispyrimo ir tikėjimo. Tai, ką Eimutis daro scenoje, yra aktorinis stebuklas.”
Meno projektus kurianti ir organizuojanti agentūra Laimingi žmonės žiūrovams jau yra pristačiusi du spektaklius. Pernai rampos šviesą išvydęs spektaklis, A.P.Čechovo vodevilių inscenizacijos “Prie barjero”, susišlavė net tris Kauno teatralų apdovanojimus už puikius aktorinius darbus. O prieš mėnesį kelionę po Lietuvos teatrų scenas pradėjo spekaklis visai šeimai “Mažylis ir Karlsonas”.

Spektaklis „Buvusių Moterų Reikalai 3“
2020-01-16 18:00 (Europe/Helsinki) | Koncertų salė „Saulė”
Žiūrovų numylėtinis Vytukas sugrįžta!
Trečiojoje „Buvusių Moterų Reikalai“ dalyje jis užmegs net dvi naujas pažintis. Viena iš jų galbūt pavirs tvirta vyriška draugyste, o kita… Nejaugi nauja meile?
Stiprus humoras, arši vyriška konkurencija ir pirmą kartą BMR istorijoje – būsimų draugų protus sujauksianti moteris.
Mantas Stonkus, Rolandas Mackevičius ir Gelminė Glemžaitė populiariausiame humoro šou/spektaklyje „Buvusių Moterų Reikalai 3“.
Scenarijaus autoriai: Tadas Vidmantas ir Jonas Navickas

Kriminalinė komedija „Melagės“
2020-01-18 18:00 (Europe/Moscow) | Koncertų salė „Saulė”
Režisierius: Olegas Šapošnikovas
Vaidina:
Gabi – Gabija Jaraminaitė, Vitalija Mockevičiūtė
Siuzona – Justė Zinkevičiūtė
Katrina – Agnė Levickaitė
Mami – Larisa Kalpokaitė
Ogiustina – Ineta Stasiulytė, Brigita Arsobaitė
Ponia Šanelė – Edita Užaitė, Aušra Štukytė
Luiza – Jovita Balčiūnaitė
Pjeretė – Valda Bičkutė

Kriminalinė komedija „Melagės“ pasakoja apie nuošaliame dvare gyvenančias aštuonias moteris. Prieš pat didžiąsias metų šventes randamas nužudytas dvaro savininkas – vienintelis vyras aštuonių elegantiškų, paslaptingų ir gudrių moterų draugijoje. Nekyla jokių abejonių – viena iš jų įvykdė nusikaltimą. Tačiau kuri? Valdinga žmona? Smalsi tarnaitė? Nedėkinga anyta? O gal viena iš mylimų dukterų? Regis, kiekviena iš jų turėjo tam savų priežasčių ir motyvų, tačiau visos deda ranką prie širdies: „Aš nekalta!“.
Ši komedija sukurta pagal žymaus prancūzų rašytojo ir kino režisieriaus Robert Thomas pjesę 8 moterys“ (pranc. „8 Femmes“), pelniusią stulbinantį populiarumą ir ne vieną prestižinį apdovanojimą, o pagal ją statyti teatriniai pasirodymai ir kino filmas – pasaulinę šlovę.

Spektaklis "Ežiukas rūke"
2020-01-19 12:00 (Europe/Helsinki) | Šiaulių dramos teatras
Sergejus Kozlovas
Dviejų dalių spektaklis vaikams
Inscenizacijos autorius ir režisierius – Paulius Ignatavičius
Dailininkė – Neli Ivančik
Animacijos autorius – Ignas Meilūnas
Spektaklio muzika – Paulius Ignatavičius
Iš rusų kalbos vertė Dalia Saukaitytė
VAIDINA:
Ežiukas – Dalius Jančiauskas
Meškiukas – Rolandas Dovydaitis
Kiškis – Monika Šaltytė
Gaidys – Sigitas Jakubauskas

Ramunėlė – Agnė Kiškytė, Inga Jarkova

Varnas – Juozas Bindokas
Režisierius Paulius Ignatavičius šiauliečiams paruošė sceninę interpretaciją pagal S. Kozlovo knygos „Ežiukas rūke“ pasakas. Tai trumpos, keistos ir neretai komiškos istorijos savo paprastumu ir literatūrine verte prilygstančios A. A. Milno „Mikei Pūkuotukui“, A. de Sent-Egziuperi „Mažajam princui“. Daugelis mūsų su malonumu prisimena Jurijaus Noršteino sukurtą animacinį filmuką „Ežiukas rūke“, kuris 2003 m. buvo išrinktas geriausiu visų laikų ir tautų animaciniu filmu.
S. Kozlovo pasakos yra kitokios: jose nėra didaktikos, tiesmukų pamokymų ar naivaus infantilumo. Spektaklio režisierius, kaip ir knygos autorius, pasitiki vaikų intelektu ir nuovoka suprasti net keisčiausius dalykus.
Pagrindiniai veikėjai (Ežiukas, Meškiukas, Kiškis) keliauja iš vienos pasakos į kitą ir nuolat patenka į keistas situacijas, kurios išprovokuoja ir tokius pat keistus veikėjų apmąstymus įvairiausiomis temomis. Ežiukas, Meškiukas ir jų draugai didžiąją savo laiko dalį tiesiog mėgaujasi paprastais gyvenimo malonumais: žaidžia miške, bendrauja, džiaugiasi vienas kito draugija, geria arbatą, stebi saulėlydžius… Neretai veiksmas gimsta apmąstymo metu: įlipus į vamzdį, galima nukakti į mėnulį; liūdesį nubaidytų jūra namuose…
„Stebuklas šiose pasakose neatrodo stebuklingas – jis toks paprastas, lyg tas kasdienis arbatos puodelis. Veikėjų nevaržo jokie moksliniai realybės dėsniai. Imdamiesi kokios nors, iš pažiūros absurdiškos veiklos – kad ir jūros kūrimo namuose – veikėjai nenustemba, kai ji iš tiesų atsiranda. Čia viskas yra įmanoma ir tam nereikia magiškų pagalbininkų ar priemonių”.

Ištrauka:
Ežiukas: Na, Meškiuk! Neramu man, Meškiuk. Štai čia maudžia. Labai noriu prie jūros!
Meškiukas: O kokia toji jūra?
Ežiukas: Didelė. Bet aš niekada jos nemačiau.
Meškiukas: Ir aš.
Ežiukas su meškiuku išėjo iš savo namelio ir patraukė prie jūros.
Ežiukas ir Meškiukas: Ei! Ei! Ei!
Kažkas: Ko šūkauji?
Ežiukas ir Meškiukas: Reikia persikelti.
Kažkas: Tai, plauk!
Ežiukas ir Meškiukas: Ačiū!
Ėjo ėjo ir pagaliau priėjo jūrą.
Ežiukas: Sveika, jūra!
Jūra: Sveikas, ežiuk!
Ežiukas: Mes panašūs į tave, tiesa?
Jūra: Labai!
Ežiukas ir Meškiukas: Ei! Ei! Ei!
Jūra: Ei!.

Premjera – 2013 m. birželio mėn. 1 d.
Spektaklio trukmė – 2 val.
